# Euroopa Liidu C 424/26.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 424 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide26. november 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 424

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide26. november 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014 |
| 2014/C 424/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad — Ettevalmistav arvamus (eesistujariigi Kreeka taotlus) | 1 |
| 2014/C 424/02 | Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja USA võimaliku vabakaubanduslepinguga — Omaalgatuslik arvamus | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014

2014/C 424/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad — Ettevalmistav arvamus (eesistujariigi Kreeka taotlus)

1

2014/C 424/02

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja USA võimaliku vabakaubanduslepinguga — Omaalgatuslik arvamus

9

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014 |
| 2014/C 424/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tööstustoodete siseturu tulevik — COM(2014) 25 final | 20 |
| 2014/C 424/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni — COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD) | 27 |
| 2014/C 424/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimise ja tootmise kohta ELis suuremahulise hüdrofrakkimise teel — COM(2014) 23 final | 34 |
| 2014/C 424/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030 — COM(2014) 15 final | 39 |
| 2014/C 424/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ — COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD) | 46 |
| 2014/C 424/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega — COM(2014) 64 final | 52 |
| 2014/C 424/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas — COM(2013) 913 final | 58 |
| 2014/C 424/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Energiahinnad ja -kulud Euroopas — COM(2014) 21 final | 64 |
| 2014/C 424/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta — COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD | 72 |
| 2014/C 424/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2014. kalendriaastaks — COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD | 73 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014

2014/C 424/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tööstustoodete siseturu tulevik — COM(2014) 25 final

COM(2014) 25 final

20

2014/C 424/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni — COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

27

2014/C 424/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimise ja tootmise kohta ELis suuremahulise hüdrofrakkimise teel — COM(2014) 23 final

COM(2014) 23 final

34

2014/C 424/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030 — COM(2014) 15 final

COM(2014) 15 final

39

2014/C 424/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ — COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

46

2014/C 424/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega — COM(2014) 64 final

COM(2014) 64 final

52

2014/C 424/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas — COM(2013) 913 final

COM(2013) 913 final

58

2014/C 424/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Energiahinnad ja -kulud Euroopas — COM(2014) 21 final

COM(2014) 21 final

64

2014/C 424/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta — COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

72

2014/C 424/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2014. kalendriaastaks — COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

73

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad”

Ettevalmistav arvamus (eesistujariigi Kreeka taotlus)

2014/C 424/01

| Raportöör | : Christa SCHWENG |
| --- | --- |

Raportöör

: Christa SCHWENG

6. detsembri 2013. aasta kirjas palus Kreeka suursaadik Theodoros Sotiropoulos eesistujariigi Kreeka nimel ja vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal

„Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 13. mail 2014.

Komitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni 2014. aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 124, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (komitee) peab noorte tööpuudusega võitlemist poliitiliseks prioriteediks. Selleks et tänased noored saaksid homset Euroopat kujundada, vajavad nad väljavaateid iseseisvale elule, mis hõlmab ka nende kvalifikatsioonile vastavat töökohta. Tööjõu nõudlust saab stimuleerida vaid majanduskasvule suunatud strateegia abil, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ning taastada investorite ja majapidamiste usaldus, samuti jätkusuutlike investeeringute ja majanduse taastamise kava abil. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (komitee) peab noorte tööpuudusega võitlemist poliitiliseks prioriteediks. Selleks et tänased noored saaksid homset Euroopat kujundada, vajavad nad väljavaateid iseseisvale elule, mis hõlmab ka nende kvalifikatsioonile vastavat töökohta. Tööjõu nõudlust saab stimuleerida vaid majanduskasvule suunatud strateegia abil, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ning taastada investorite ja majapidamiste usaldus, samuti jätkusuutlike investeeringute ja majanduse taastamise kava abil.

| 1.2 | Selleks et julgustada ettevõtjaid ka majanduslikult ebakindlatel aegadel uusi, sageli kogemusteta töötajaid palkama, on tarvis sobivaid stiimuleid. See hõlmab haridussüsteemi, mis annab eriala ja isiksuse tasandil aluse tööellu siirdumiseks, milles kutseõpe on rohkem suunatud tööturu vajadustele ja edendab ettevõtlikkust. Samuti on tarvis dünaamilist ja kaasavat tööturgu, kus inimestel on Euroopa majanduse konkurentsivõime, ühiskonna ühtekuuluvuse ja pikas perspektiivis jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadete aspektist olulised pädevused. Vastavate reformidega tuleb saavutada tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel. See on kõige paremini saavutatav, kui kaastakse sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

1.2

Selleks et julgustada ettevõtjaid ka majanduslikult ebakindlatel aegadel uusi, sageli kogemusteta töötajaid palkama, on tarvis sobivaid stiimuleid. See hõlmab haridussüsteemi, mis annab eriala ja isiksuse tasandil aluse tööellu siirdumiseks, milles kutseõpe on rohkem suunatud tööturu vajadustele ja edendab ettevõtlikkust. Samuti on tarvis dünaamilist ja kaasavat tööturgu, kus inimestel on Euroopa majanduse konkurentsivõime, ühiskonna ühtekuuluvuse ja pikas perspektiivis jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadete aspektist olulised pädevused. Vastavate reformidega tuleb saavutada tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel. See on kõige paremini saavutatav, kui kaastakse sotsiaalpartnerid.

| 1.3 | Noori peavad elukutsevalikul toetama kvalifitseeritud kutsenõustajad. Iseäranis kohalikul tasandil keskpikas perspektiivis valitseva tööjõuvajaduse analüüsimisel võib olla positiivne mõju elukutsevalikule. Kriisi ajal tõusid võrdluses teiste Euroopa riikidega suhteliselt madala noorte tööpuuduse poolest esile need liikmesriigid, mille haridussüsteemides pakutakse lisaks teoreetilisele ka praktilist õpet. Komitee on veendunud tööpõhiste kutseõppemudelite, nt mõnes liikmesriigis kasutatava duaalse haridussüsteemi edukuses. Need haridusprogrammid on edukad iseäranis juhul, kui kõik sidusrühmad (tööandjad ja töötajad, nende huve esindavad organisatsioonid ja avaliku sektori asutused) oma kohustusi täidavad. |
| --- | --- |

1.3

Noori peavad elukutsevalikul toetama kvalifitseeritud kutsenõustajad. Iseäranis kohalikul tasandil keskpikas perspektiivis valitseva tööjõuvajaduse analüüsimisel võib olla positiivne mõju elukutsevalikule. Kriisi ajal tõusid võrdluses teiste Euroopa riikidega suhteliselt madala noorte tööpuuduse poolest esile need liikmesriigid, mille haridussüsteemides pakutakse lisaks teoreetilisele ka praktilist õpet. Komitee on veendunud tööpõhiste kutseõppemudelite, nt mõnes liikmesriigis kasutatava duaalse haridussüsteemi edukuses. Need haridusprogrammid on edukad iseäranis juhul, kui kõik sidusrühmad (tööandjad ja töötajad, nende huve esindavad organisatsioonid ja avaliku sektori asutused) oma kohustusi täidavad.

| 1.4 | Riiklikel tööturuasutustel on tähtis roll ka üleminekul koolist tööellu. Selleks et mitte ainult toetada töötuid töökoha otsinguil, vaid hoida ka tihedat sidet nõudluse poolega, peavad nende käsutuses olema piisavad rahalised ja inimressursid. |
| --- | --- |

1.4

Riiklikel tööturuasutustel on tähtis roll ka üleminekul koolist tööellu. Selleks et mitte ainult toetada töötuid töökoha otsinguil, vaid hoida ka tihedat sidet nõudluse poolega, peavad nende käsutuses olema piisavad rahalised ja inimressursid.

| 1.5 | Sotsiaalpartnerite kaasamine majanduskasvu strateegiasse, tööturureformidesse, haridusprogrammidesse ja riiklike tööturuasutuste reformidesse ning noorteorganisatsioonide kaasamine noortegarantii rakendamisse kindlustab suure osa rahvastiku nõusoleku ja seega sotsiaalse rahu. Vaid ühiselt toetatavate otsuste abil on võimalik midagi püsivalt muuta. |
| --- | --- |

1.5

Sotsiaalpartnerite kaasamine majanduskasvu strateegiasse, tööturureformidesse, haridusprogrammidesse ja riiklike tööturuasutuste reformidesse ning noorteorganisatsioonide kaasamine noortegarantii rakendamisse kindlustab suure osa rahvastiku nõusoleku ja seega sotsiaalse rahu. Vaid ühiselt toetatavate otsuste abil on võimalik midagi püsivalt muuta.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Mõjus võitlus noorte tööpuudusega on praeguse aja üks suuremaid väljakutseid. 15–24aastaste vanuserühmas on tööpuuduse määr alati olnud kõrgem kui 24–65aastaste vanuserühmas, ent finants- ja majanduskriis tabas alles esimest töökohta otsivaid noori eriti rängalt. Kui 2008. aasta lõpuni oli noorte tööpuuduse määr Eurostati andmetel (1) kogu rahvastiku tööpuuduse määrast kaks korda kõrgem, siis 2012. aasta lõpuks kasvas see kogu rahvastiku tööpuuduse määrast 2,6 korda kõrgemaks. |
| --- | --- |

2.1

Mõjus võitlus noorte tööpuudusega on praeguse aja üks suuremaid väljakutseid. 15–24aastaste vanuserühmas on tööpuuduse määr alati olnud kõrgem kui 24–65aastaste vanuserühmas, ent finants- ja majanduskriis tabas alles esimest töökohta otsivaid noori eriti rängalt. Kui 2008. aasta lõpuni oli noorte tööpuuduse määr Eurostati andmetel (1) kogu rahvastiku tööpuuduse määrast kaks korda kõrgem, siis 2012. aasta lõpuks kasvas see kogu rahvastiku tööpuuduse määrast 2,6 korda kõrgemaks.

| 2.2 | Selle põhjuseks on töökohtade arvu vähenemine nõrga või negatiivse kasvu, sisenõudluse vähenemise, kärbete ja neist tuleneva ametiasutustesse uute töötajate värbamise lõpetamise tõttu, mida raskendab veelgi asjaolu, et õigel ajal jäid teostamata struktuurireformid hariduses ja tööturul, samuti puuduvad oskused ja oskused, mille järele pole tööturul nõudlust. |
| --- | --- |

2.2

Selle põhjuseks on töökohtade arvu vähenemine nõrga või negatiivse kasvu, sisenõudluse vähenemise, kärbete ja neist tuleneva ametiasutustesse uute töötajate värbamise lõpetamise tõttu, mida raskendab veelgi asjaolu, et õigel ajal jäid teostamata struktuurireformid hariduses ja tööturul, samuti puuduvad oskused ja oskused, mille järele pole tööturul nõudlust.

| 2.3 | Noorte tööpuuduse määr tähistab 15–24aastaste töötute osakaalu samavanuste tööga hõivatud isikute hulgas ja 2013. aastal moodustas see 28liikmelises ELis 23,3 %. Eurostat (2) arvutab teise näitajana noorte töötute osakaalu (15–24aastaste töötute osakaal samasse vanuserühma kuuluvas elanikkonnas tervikuna), mis 2013. aastal moodustas 9,8 %. Sellest näitajast ilmneb, et paljud sellesse vanuserühma kuuluvad noored alles õpivad ega ole isegi valmis tööturule siirduma. Noorte tööpuudus on liikmesriigiti väga erinev: noorte töötute osakaal ulatub 4 %st Saksamaal kuni 20,8 %ni Hispaanias, noorte tööpuuduse määr 7,9 %st Saksamaal kuni 58,3 %ni Kreekas. |
| --- | --- |

2.3

Noorte tööpuuduse määr tähistab 15–24aastaste töötute osakaalu samavanuste tööga hõivatud isikute hulgas ja 2013. aastal moodustas see 28liikmelises ELis 23,3 %. Eurostat (2) arvutab teise näitajana noorte töötute osakaalu (15–24aastaste töötute osakaal samasse vanuserühma kuuluvas elanikkonnas tervikuna), mis 2013. aastal moodustas 9,8 %. Sellest näitajast ilmneb, et paljud sellesse vanuserühma kuuluvad noored alles õpivad ega ole isegi valmis tööturule siirduma. Noorte tööpuudus on liikmesriigiti väga erinev: noorte töötute osakaal ulatub 4 %st Saksamaal kuni 20,8 %ni Hispaanias, noorte tööpuuduse määr 7,9 %st Saksamaal kuni 58,3 %ni Kreekas.

| 2.4 | Kuigi tuleb selgitada, et noorte tööpuuduse määr ei näita, kui mitu protsenti kõigist noortest on tööta, jääb ikkagi alles märkimisväärne protsendimäär tööd otsivaid noori. |
| --- | --- |

2.4

Kuigi tuleb selgitada, et noorte tööpuuduse määr ei näita, kui mitu protsenti kõigist noortest on tööta, jääb ikkagi alles märkimisväärne protsendimäär tööd otsivaid noori.

| 2.5 | Noorte hulgas väärivad erilist tähelepanu nn NEET-noored (not in employment, education or training – mittetöötav ja mitteõppiv noor): Eurofoundi kohaselt (3) on NEET-noorte puhul suurem oht, et nad leiavad ka edaspidi ainult ebakindlaid töökohti, ja varakult kogetud frustratsioon muudab nad vastuvõtlikumaks vaesusele, sotsiaalsele tõrjutusele ja radikaliseerumisele. Nende noorte tööturult kõrvalejäämise kulud moodustavad ettevaatliku hinnangu järgi 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 %le Euroopa SKPst. |
| --- | --- |

2.5

Noorte hulgas väärivad erilist tähelepanu nn NEET-noored (not in employment, education or training – mittetöötav ja mitteõppiv noor): Eurofoundi kohaselt (3) on NEET-noorte puhul suurem oht, et nad leiavad ka edaspidi ainult ebakindlaid töökohti, ja varakult kogetud frustratsioon muudab nad vastuvõtlikumaks vaesusele, sotsiaalsele tõrjutusele ja radikaliseerumisele. Nende noorte tööturult kõrvalejäämise kulud moodustavad ettevaatliku hinnangu järgi 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 %le Euroopa SKPst.

| 2.6 | Mõnes ELi liikmesriigis on – sõltumatult noorte tööpuuduse ulatusest – järjest enam vabu töökohti, mida ei ole võimalik täita. See puudutab eri valdkondade oskustöölisi, kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid elukutseid matemaatika, informaatika, loodusteaduste ja tehnika valdkonnas, samuti keskastme juhi kohti, kuhu vajatakse horisontaalsete pädevustega (nt suhtlemisoskus, meeskonnavaim, ettevõtlikkus jne) inimesi. |
| --- | --- |

2.6

Mõnes ELi liikmesriigis on – sõltumatult noorte tööpuuduse ulatusest – järjest enam vabu töökohti, mida ei ole võimalik täita. See puudutab eri valdkondade oskustöölisi, kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid elukutseid matemaatika, informaatika, loodusteaduste ja tehnika valdkonnas, samuti keskastme juhi kohti, kuhu vajatakse horisontaalsete pädevustega (nt suhtlemisoskus, meeskonnavaim, ettevõtlikkus jne) inimesi.

3.   Euroopa vastus noorte tööpuudusele

3.1   Noortegarantii

| 3.1.1 | Alates 2011. aastast võib Euroopa Komisjoni teatistes (4) kohata noortegarantii ideed. 2013. aasta aprillis võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu soovituse luua noortegarantii. Selle rakendamisega soovitakse tagada, et kõik alla 25 aasta vanused noored saaksid nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist või töötuks jäämist hea tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, õpipoisiõppes või tööpraktikas. |
| --- | --- |

3.1.1

Alates 2011. aastast võib Euroopa Komisjoni teatistes (4) kohata noortegarantii ideed. 2013. aasta aprillis võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu soovituse luua noortegarantii. Selle rakendamisega soovitakse tagada, et kõik alla 25 aasta vanused noored saaksid nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist või töötuks jäämist hea tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, õpipoisiõppes või tööpraktikas.

| 3.1.2 | Enamikku noortegarantii meetmeid saab kaasrahastada Euroopa Sotsiaalfondist. Lisaks sellele eraldatakse 20-le liikmesriigile noorte tööpuuduse kõrge piirkondliku määra (üle 25 % vähemalt ühes piirkonnas) tõttu tööhõivealgatuse raames lisavahendeid. |
| --- | --- |

3.1.2

Enamikku noortegarantii meetmeid saab kaasrahastada Euroopa Sotsiaalfondist. Lisaks sellele eraldatakse 20-le liikmesriigile noorte tööpuuduse kõrge piirkondliku määra (üle 25 % vähemalt ühes piirkonnas) tõttu tööhõivealgatuse raames lisavahendeid.

| 3.1.3 | Euroopa poolaasta raames kavatsetakse rakenduskavade hindamine ja järelevalve hõlmata riigipõhistesse soovitustesse, et tagada noortegarantii kooskõla strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega. |
| --- | --- |

3.1.3

Euroopa poolaasta raames kavatsetakse rakenduskavade hindamine ja järelevalve hõlmata riigipõhistesse soovitustesse, et tagada noortegarantii kooskõla strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega.

| 3.1.4 | 2013. aastal kutsus Euroopa Investeerimispank ellu 6 miljardi euroga varustatud programmi „Jobs for Youth – Investing in Skills” (töökohad noortele ja oskustesse investeerimine). Programmi kavatsetakse sama summa ulatuses rahastada ka 2014. ja 2015. aastal. |
| --- | --- |

3.1.4

2013. aastal kutsus Euroopa Investeerimispank ellu 6 miljardi euroga varustatud programmi „Jobs for Youth – Investing in Skills” (töökohad noortele ja oskustesse investeerimine). Programmi kavatsetakse sama summa ulatuses rahastada ka 2014. ja 2015. aastal.

3.2   Euroopa sotsiaalpartnerite tegevusraamistik võitluseks noorte tööpuudusega

Euroopa sotsiaalpartnerid võtsid 2013. aasta juunis vastu noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistiku (Framework of Actions on Youth Employment) (5). Raamistik põhineb olemasolevatel ja uutel heade tavade näidetel neljas prioriteetses valdkonnas: õppimine, üleminek hariduse omandamiselt tööellu, tööhõive ja ettevõtlus. Sellega soovitakse innustada riigi tasandi sotsiaalpartnereid leidma lahendusi omaenda ümbruskonnas ja kohandama neid vastavate riiklike oludega.

3.3   Komitee panus

| 3.3.1 | Komitee on noorte olukorda tööturul käsitlenud paljudes arvamustes (6), mitmetel konverentsidel ja aruteludel (7). Tööturu vaatlusrühmas kasutatakse uue töömeetodina katseuuringute koostamist konkreetsetel teemadel. Seejuures tutvutakse mõningate liikmesriikide organiseeritud kodanikuühiskonna arvamusega, et hinnata, kas Euroopa poliitika ja meetmetega saavutatakse soovitud mõju. Üks esimesi katseuuringu koostamiseks valitud teemasid oli selle päevakajalisuse tõttu noorte tööhõive oluline küsimus. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitee on noorte olukorda tööturul käsitlenud paljudes arvamustes (6), mitmetel konverentsidel ja aruteludel (7). Tööturu vaatlusrühmas kasutatakse uue töömeetodina katseuuringute koostamist konkreetsetel teemadel. Seejuures tutvutakse mõningate liikmesriikide organiseeritud kodanikuühiskonna arvamusega, et hinnata, kas Euroopa poliitika ja meetmetega saavutatakse soovitud mõju. Üks esimesi katseuuringu koostamiseks valitud teemasid oli selle päevakajalisuse tõttu noorte tööhõive oluline küsimus.

| 3.3.2 | Arvamuses noorte tööhõive paketi kohta (8) märkis komitee, et „ELi ja liikmesriikide tasandil on vajalik tõeline majanduskasvu strateegia, et toetada rohkemate ja stabiilsemate töökohtade loomist. See nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi kõigi jõupingutuste ja poliitikameetmete suhtes, mille eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ja taastada investorite ja majapidamiste usaldus.” Samuti leiab komitee, et 6 miljardist eurost ei piisa noortegarantii rahastamiseks. |
| --- | --- |

3.3.2

Arvamuses noorte tööhõive paketi kohta (8) märkis komitee, et „ELi ja liikmesriikide tasandil on vajalik tõeline majanduskasvu strateegia, et toetada rohkemate ja stabiilsemate töökohtade loomist. See nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi kõigi jõupingutuste ja poliitikameetmete suhtes, mille eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ja taastada investorite ja majapidamiste usaldus.” Samuti leiab komitee, et 6 miljardist eurost ei piisa noortegarantii rahastamiseks.

| 3.3.3 | Arvamuses teemal „Praktika kvaliteediraamistik” (9) juhtis komitee tähelepanu asjaolule, et praktika on küll oluline kanal tööturule pääsemiseks, ent mitte ainus vahend võitluseks noorte tööpuudusega. Lisaks nõudmisele kaasata praktika ulatuslikumalt õppekavadesse ja tagada esmane sotsiaalkindlustuse pakett tuleb välja töötada ka suunised, mis aitavad mõista praktikakavade toetamise võimalusi, et võimaldada jagatud finantsvastutusega praktikasüsteemide loomist. |
| --- | --- |

3.3.3

Arvamuses teemal „Praktika kvaliteediraamistik” (9) juhtis komitee tähelepanu asjaolule, et praktika on küll oluline kanal tööturule pääsemiseks, ent mitte ainus vahend võitluseks noorte tööpuudusega. Lisaks nõudmisele kaasata praktika ulatuslikumalt õppekavadesse ja tagada esmane sotsiaalkindlustuse pakett tuleb välja töötada ka suunised, mis aitavad mõista praktikakavade toetamise võimalusi, et võimaldada jagatud finantsvastutusega praktikasüsteemide loomist.

| 3.3.4 | Komitee tervitas kindlalt otsust riiklike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta muu hulgas ka nende olulisust võitluses noorte töötusega arvestades (10). Riiklikud tööturuasutused peavad suutma kiiresti, paindlikult ja loominguliselt reageerida muutustele ümbritsevas keskkonnas ning kombineerida lühiajalist sekkumist jätkusuutlike lahendustega. See peab kajastuma ka asjakohastes ressurssides ja piisavas rahalises toetuses. Riiklikud tööturuasutused peaksid pöörama rohkem tähelepanu tööturu pakkumise poolele, sest tööandjad seisavad silmitsi aina suuremate probleemidega vajalike töötajate leidmisel. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitee tervitas kindlalt otsust riiklike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta muu hulgas ka nende olulisust võitluses noorte töötusega arvestades (10). Riiklikud tööturuasutused peavad suutma kiiresti, paindlikult ja loominguliselt reageerida muutustele ümbritsevas keskkonnas ning kombineerida lühiajalist sekkumist jätkusuutlike lahendustega. See peab kajastuma ka asjakohastes ressurssides ja piisavas rahalises toetuses. Riiklikud tööturuasutused peaksid pöörama rohkem tähelepanu tööturu pakkumise poolele, sest tööandjad seisavad silmitsi aina suuremate probleemidega vajalike töötajate leidmisel.

| 3.3.5 | Arvamuses teatise „Avatud haridusruum” kohta (11) toonitas komitee, et digitaalne lähenemisviis aitab parandada haridussüsteemis antava hariduse kvaliteeti ja suurendada loovust. Õpetajate osalemine algatuse väljakujundamisel ja elluviimisel koos asjakohase koolitusega on väga tähtis avatud haridusruumi loomisel innovaatiliselt, kasutades uut tehnoloogiat ja avatud õppematerjale sellises õpetamis- ja õpikeskkonnas, mis vastab kõigi vajadustele. Edu seisukohalt on hädavajalik ka kõigi sidusrühmade kaasamine ja ühiskonnas õppepartnerluste loomise toetamine. |
| --- | --- |

3.3.5

Arvamuses teatise „Avatud haridusruum” kohta (11) toonitas komitee, et digitaalne lähenemisviis aitab parandada haridussüsteemis antava hariduse kvaliteeti ja suurendada loovust. Õpetajate osalemine algatuse väljakujundamisel ja elluviimisel koos asjakohase koolitusega on väga tähtis avatud haridusruumi loomisel innovaatiliselt, kasutades uut tehnoloogiat ja avatud õppematerjale sellises õpetamis- ja õpikeskkonnas, mis vastab kõigi vajadustele. Edu seisukohalt on hädavajalik ka kõigi sidusrühmade kaasamine ja ühiskonnas õppepartnerluste loomise toetamine.

| 3.3.6 | Komitee liikmed soovitavad järgnevates punktides kirjeldatud projekte. Kuna paljud projektid on küllaltki uued, puuduvad sageli andmed tõhususe ja mõjususe kohta ning seepärast põhineb hinnang ainult komitee liikmete tähelepanekutel. |
| --- | --- |

3.3.6

Komitee liikmed soovitavad järgnevates punktides kirjeldatud projekte. Kuna paljud projektid on küllaltki uued, puuduvad sageli andmed tõhususe ja mõjususe kohta ning seepärast põhineb hinnang ainult komitee liikmete tähelepanekutel.

3.4   Haridussüsteemide reform

| 3.4.1 | Euroopa poolaasta käigus soovitati 16 liikmesriigil oma haridussüsteemi uuendada, 12 juhul soovitati kutseõpe rohkem tööturu vajadustele suunata või siis tugevdada kaheosalist kutseõpet. |
| --- | --- |

3.4.1

Euroopa poolaasta käigus soovitati 16 liikmesriigil oma haridussüsteemi uuendada, 12 juhul soovitati kutseõpe rohkem tööturu vajadustele suunata või siis tugevdada kaheosalist kutseõpet.

| 3.4.2 | Haridussüsteemid on riikide pädevuses ja peavad sinna ka jääma. Sellele vaatamata saab Euroopa tasandil anda olulisi impulsse kogemuste vahetamise ja vastastikku õppimise ning rahaliste stiimulite kaudu. Haridussüsteemid tuleb kujundada selliselt, et nende abil ei varustataks noori mitte ainult põhiliste kultuuriliste oskustega, vaid õpetataks neid ka muutunud nõudmistele iseseisvalt reageerima, et muuta pidevõpe individuaalse ametikäigu osaks. |
| --- | --- |

3.4.2

Haridussüsteemid on riikide pädevuses ja peavad sinna ka jääma. Sellele vaatamata saab Euroopa tasandil anda olulisi impulsse kogemuste vahetamise ja vastastikku õppimise ning rahaliste stiimulite kaudu. Haridussüsteemid tuleb kujundada selliselt, et nende abil ei varustataks noori mitte ainult põhiliste kultuuriliste oskustega, vaid õpetataks neid ka muutunud nõudmistele iseseisvalt reageerima, et muuta pidevõpe individuaalse ametikäigu osaks.

| 3.4.3 | Õigeaegne kutsenõustamine ja teavitamine peaks aitama oma anded ja oskused välja selgitada ning lisaks sellele pakkuma teavet tööturu arengusuundade kohta. Projektid, nagu „Wiener Töchtertag” (Viini tütardepäev) (12), mille raames tüdrukud lähevad mõnda ettevõttesse, et tutvuda uute kutsealadega ja leida uusi töövõimalusi, võivad samuti aidata tekitada neis huvi tehniliste kutsete õppimise vastu. |
| --- | --- |

3.4.3

Õigeaegne kutsenõustamine ja teavitamine peaks aitama oma anded ja oskused välja selgitada ning lisaks sellele pakkuma teavet tööturu arengusuundade kohta. Projektid, nagu „Wiener Töchtertag” (Viini tütardepäev) (12), mille raames tüdrukud lähevad mõnda ettevõttesse, et tutvuda uute kutsealadega ja leida uusi töövõimalusi, võivad samuti aidata tekitada neis huvi tehniliste kutsete õppimise vastu.

| 3.4.4 | Koolist väljalangemisel on palju põhjuseid ja see nõuab seega individuaalselt kohandatud meetmeid. Näiteks võib tuua noorte nõustamise projekti (13) Austrias või algatuse „Joblinge” (14) Saksamaal, mille raames pakutakse noortele, kelle puhul on oht, et nad võivad süsteemist välja langeda, teatud aja jooksul väljaõppe- või töökoha otsimisel individuaalset nõustamist ja juhendamist. |
| --- | --- |

3.4.4

Koolist väljalangemisel on palju põhjuseid ja see nõuab seega individuaalselt kohandatud meetmeid. Näiteks võib tuua noorte nõustamise projekti (13) Austrias või algatuse „Joblinge” (14) Saksamaal, mille raames pakutakse noortele, kelle puhul on oht, et nad võivad süsteemist välja langeda, teatud aja jooksul väljaõppe- või töökoha otsimisel individuaalset nõustamist ja juhendamist.

| 3.4.5 | Madala noorte tööpuudusega Euroopa riikides torkab silma, et neis riikides on väljaõppesüsteem suunatud tööturu ja ettevõtjate vajadustele ning pakub sertifitseeritud ülekantavaid kutsekvalifikatsioone. Seejuures läbitakse väljaõppe üks osa otse ettevõttes ja teine osa koolis ning see võib toimuda eri kujul. Seda lähenemisviisi tunnustasid Euroopa Õpipoisiõppe Liitu toetavad ELi institutsioonid ja sotsiaalpartnerid (15). Õpipoisiõpe on noortegarantii süsteemi üks tähtsamaid elemente ja selle edukus põhineb laial partnerlusel, mis ühendab ettevõtete, töötajate ja väljaõppe valdkonna huvide esindajad. Ettevõtete, tööturu ja noorte vajadustele suunatud kaheosalise süsteemi kasutuselevõtmisel on oluline, et ettevõtlusvaldkonnale lähedalseisvad institutsioonid kaasataks tihedalt selle korraldamisse ja toimimisse. Kui sotsiaalpartnerid tihedalt kaasata, identifitseerivad nad end süsteemiga ja toetavad seda („süsteemi kaasomanikud”). Lisaks sellele on tarvis, et tööandjad võtaksid endale vastutuse ja oleksid valmis investeerima. Isegi kui teistes liikmesriikides ulatuslikku õppesüsteemi lühiajaliselt rakendada ei saa, võiks proovida luua nt üksikud kaheosalised õppekavad sama sektori ettevõtete kindla ringiga. Valdkonna sotsiaalpartnerid peaksid selleks määrama ühised väljaõppestandardid ja sertifikaadid. Alternatiiv oleks tugevdatud koostöö individuaalsete koolide vahel nende autonoomia raames ja individuaalsete ettevõtetega, nagu see toimub nt Poolas. |
| --- | --- |

3.4.5

Madala noorte tööpuudusega Euroopa riikides torkab silma, et neis riikides on väljaõppesüsteem suunatud tööturu ja ettevõtjate vajadustele ning pakub sertifitseeritud ülekantavaid kutsekvalifikatsioone. Seejuures läbitakse väljaõppe üks osa otse ettevõttes ja teine osa koolis ning see võib toimuda eri kujul. Seda lähenemisviisi tunnustasid Euroopa Õpipoisiõppe Liitu toetavad ELi institutsioonid ja sotsiaalpartnerid (15). Õpipoisiõpe on noortegarantii süsteemi üks tähtsamaid elemente ja selle edukus põhineb laial partnerlusel, mis ühendab ettevõtete, töötajate ja väljaõppe valdkonna huvide esindajad. Ettevõtete, tööturu ja noorte vajadustele suunatud kaheosalise süsteemi kasutuselevõtmisel on oluline, et ettevõtlusvaldkonnale lähedalseisvad institutsioonid kaasataks tihedalt selle korraldamisse ja toimimisse. Kui sotsiaalpartnerid tihedalt kaasata, identifitseerivad nad end süsteemiga ja toetavad seda („süsteemi kaasomanikud”). Lisaks sellele on tarvis, et tööandjad võtaksid endale vastutuse ja oleksid valmis investeerima. Isegi kui teistes liikmesriikides ulatuslikku õppesüsteemi lühiajaliselt rakendada ei saa, võiks proovida luua nt üksikud kaheosalised õppekavad sama sektori ettevõtete kindla ringiga. Valdkonna sotsiaalpartnerid peaksid selleks määrama ühised väljaõppestandardid ja sertifikaadid. Alternatiiv oleks tugevdatud koostöö individuaalsete koolide vahel nende autonoomia raames ja individuaalsete ettevõtetega, nagu see toimub nt Poolas.

| 3.4.6 | Maltal on viimastel aastatel Malta Kunsti, Teaduse ja Tehnikakolledži (MCAST) õppekavadega astutud olulisi samme selles suunas: osa väljaõppest toimub otse ettevõttes. Nii on 284 üliõpilasest, kes läbis praktilise väljaõppe ettevõttes Lufthansa Malta, 163 üliõpilast leidnud töökoha. |
| --- | --- |

3.4.6

Maltal on viimastel aastatel Malta Kunsti, Teaduse ja Tehnikakolledži (MCAST) õppekavadega astutud olulisi samme selles suunas: osa väljaõppest toimub otse ettevõttes. Nii on 284 üliõpilasest, kes läbis praktilise väljaõppe ettevõttes Lufthansa Malta, 163 üliõpilast leidnud töökoha.

| 3.4.7 | Informaalselt omandatud oskuste tunnustamine. Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus saavutatud õpiväljundite, iseäranis teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine võib mängida olulist rolli tööalase konkurentsivõime ja liikuvuse edendamisel, samuti motivatsiooni suurendamisel pidevõppeks, eelkõige sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. |
| --- | --- |

3.4.7

Informaalselt omandatud oskuste tunnustamine. Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus saavutatud õpiväljundite, iseäranis teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine võib mängida olulist rolli tööalase konkurentsivõime ja liikuvuse edendamisel, samuti motivatsiooni suurendamisel pidevõppeks, eelkõige sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas.

| 3.4.8 | Nüüd, mil Euroopa Liit seisab silmitsi tõsise majanduskriisiga, mis on põhjustanud tööpuuduse kasvu iseäranis noorte hulgas, ning võttes arvesse elanikkonna vananemist, on asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine veelgi väärtuslikum panus, mille abil parandada tööturu toimimist, edendada liikuvust ning tõhustada konkurentsivõimet ja majanduskasvu. |
| --- | --- |

3.4.8

Nüüd, mil Euroopa Liit seisab silmitsi tõsise majanduskriisiga, mis on põhjustanud tööpuuduse kasvu iseäranis noorte hulgas, ning võttes arvesse elanikkonna vananemist, on asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine veelgi väärtuslikum panus, mille abil parandada tööturu toimimist, edendada liikuvust ning tõhustada konkurentsivõimet ja majanduskasvu.

3.5   Meetmed koolist tööellu siirdumise lihtsustamiseks

| 3.5.1 | Oskused ja (kutse)õppemeetmed: ebapiisav töökogemus on oluline põhjus, miks ettevõtted majanduslikult raskematel aegadel noori vastumeelselt palkavad. Puhtteoreetiline õpetus vajaduseta õpitut tegelikkuses rakendada kujutab endast järjest enam takistust tööturule pääsemisel. |
| --- | --- |

3.5.1

Oskused ja (kutse)õppemeetmed: ebapiisav töökogemus on oluline põhjus, miks ettevõtted majanduslikult raskematel aegadel noori vastumeelselt palkavad. Puhtteoreetiline õpetus vajaduseta õpitut tegelikkuses rakendada kujutab endast järjest enam takistust tööturule pääsemisel.

| 3.5.2 | „Thinking outside the box on recruitment” on Leedu projekt, mille eesmärk on valmistada noored tööks ette ja vahendada neile praktikakoht sobivas ettevõttes. Sarnaselt toimivad ka Austria tööturuasutuse suunamisprogrammid „Implacementstiftungen” (16), mille puhul viiakse kokku ettevõtted, kes ei suuda tööjõuvajadust katta, ja tööotsijad, kel puudub osa teatud töökohaks vajalikust väljaõppest. Väljaõppe- ja elamiskulud jagatakse tööturuasutuse ja ettevõtte vahel. Hinnangud on näidanud, et kolm kuud pärast programmi läbimist on umbes 75 % osalenutest tööga hõivatud. |
| --- | --- |

3.5.2

„Thinking outside the box on recruitment” on Leedu projekt, mille eesmärk on valmistada noored tööks ette ja vahendada neile praktikakoht sobivas ettevõttes. Sarnaselt toimivad ka Austria tööturuasutuse suunamisprogrammid „Implacementstiftungen” (16), mille puhul viiakse kokku ettevõtted, kes ei suuda tööjõuvajadust katta, ja tööotsijad, kel puudub osa teatud töökohaks vajalikust väljaõppest. Väljaõppe- ja elamiskulud jagatakse tööturuasutuse ja ettevõtte vahel. Hinnangud on näidanud, et kolm kuud pärast programmi läbimist on umbes 75 % osalenutest tööga hõivatud.

| 3.5.3 | Prantsusmaal on alates 2011. aastast mitme kutseala sotsiaalpartnerite vaheliste kokkulepetega loodud meetmeid just kas (kõrg)kooliharidusega või ilma selleta noorte jaoks, et neid töökoha otsimisel paremini toetada. Seejuures on põhitähelepanu kandideerimistaotluse koostamise koolitustel. Hinnangu kohaselt on meetmes osalemise korral tööellu integreerumise näitaja 18 % kõrgem kui võrdlusrühma puhul, s.o 65 %. |
| --- | --- |

3.5.3

Prantsusmaal on alates 2011. aastast mitme kutseala sotsiaalpartnerite vaheliste kokkulepetega loodud meetmeid just kas (kõrg)kooliharidusega või ilma selleta noorte jaoks, et neid töökoha otsimisel paremini toetada. Seejuures on põhitähelepanu kandideerimistaotluse koostamise koolitustel. Hinnangu kohaselt on meetmes osalemise korral tööellu integreerumise näitaja 18 % kõrgem kui võrdlusrühma puhul, s.o 65 %.

| 3.5.4 | Iirimaal pakutakse programmi „JobBridge” (17) kaudu noortele, kes on vähemalt 78 päeva sotsiaalabi saanud, võimalust osaleda 9kuisel praktikal mõnes ettevõttes. Praktikandid saavad lisaks sotsiaalabile 50 eurot nädalas. Seejuures tuleb kritiseerida asjaolu, et inimesed, kes väljaõppe kõrval nt osalise ajaga töötavad, ei saa pärast väljaõppe lõppu selles programmis osaleda, sest nad ei saa sotsiaalabi. Komitee arvates tuleks aktiveerimismeetmetega varem algust teha, sest pikk ooteaeg heidutab inimesi, selle asemel et tööleasumist soodustada. |
| --- | --- |

3.5.4

Iirimaal pakutakse programmi „JobBridge” (17) kaudu noortele, kes on vähemalt 78 päeva sotsiaalabi saanud, võimalust osaleda 9kuisel praktikal mõnes ettevõttes. Praktikandid saavad lisaks sotsiaalabile 50 eurot nädalas. Seejuures tuleb kritiseerida asjaolu, et inimesed, kes väljaõppe kõrval nt osalise ajaga töötavad, ei saa pärast väljaõppe lõppu selles programmis osaleda, sest nad ei saa sotsiaalabi. Komitee arvates tuleks aktiveerimismeetmetega varem algust teha, sest pikk ooteaeg heidutab inimesi, selle asemel et tööleasumist soodustada.

| 3.5.5 | Šoti vabatahtlike organisatsioonide nõukogu (Scottish council for voluntary organisations) lõi 2011. aastal programmi „Community Jobs Scotland”. Programmi sihtrühm on noored töötud ja sellesse on kaasatud sotsiaalabiorganisatsioonid, mis pakuvad mitmes sektoris 6–9 kuuks töökohti nii kõrgema oskustasemega kui ka põhioskustega noortele. Noored saavad tõelise töökoha, peavad end tõestama värbamisprotsessis, neile makstakse palka ja pakutakse täiendavat väljaõpet. Programmis on osalenud üle 4  000 noore, kellest 47,3 % sai otse töökoha ja 63,6 % sai kaudselt kasu täiendavast väljaõppest ja vabatahtlikust tegevusest. |
| --- | --- |

3.5.5

Šoti vabatahtlike organisatsioonide nõukogu (Scottish council for voluntary organisations) lõi 2011. aastal programmi „Community Jobs Scotland”. Programmi sihtrühm on noored töötud ja sellesse on kaasatud sotsiaalabiorganisatsioonid, mis pakuvad mitmes sektoris 6–9 kuuks töökohti nii kõrgema oskustasemega kui ka põhioskustega noortele. Noored saavad tõelise töökoha, peavad end tõestama värbamisprotsessis, neile makstakse palka ja pakutakse täiendavat väljaõpet. Programmis on osalenud üle 4  000 noore, kellest 47,3 % sai otse töökoha ja 63,6 % sai kaudselt kasu täiendavast väljaõppest ja vabatahtlikust tegevusest.

| 3.5.6 | Taanis loovad ametiühingud ja tööhõivefond koostöös avaliku ja erasektori tööandjatega praktikakohti õpingud lõpetanud noortele, et anda neile töökogemus ja võimaldada oma erialal spetsialiseeruda. Sellise praktika läbinutest leiab töökoha keskmiselt 60 %; täpsemad andmed saadakse alles pärast projekti lõppu 2014. aasta aprillis. |
| --- | --- |

3.5.6

Taanis loovad ametiühingud ja tööhõivefond koostöös avaliku ja erasektori tööandjatega praktikakohti õpingud lõpetanud noortele, et anda neile töökogemus ja võimaldada oma erialal spetsialiseeruda. Sellise praktika läbinutest leiab töökoha keskmiselt 60 %; täpsemad andmed saadakse alles pärast projekti lõppu 2014. aasta aprillis.

| 3.5.7 | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt auhinnatud Sloveenia projektis „Moje izkušnje” (Minu kogemus) (18) viiakse üliõpilased ja tööandjad kokku veebiplatvormi abil, kuhu üliõpilased saavad üles laadida oma töökogemuse. Lisaks sellele antakse töökogemuse tõendamiseks välja sertifikaate. |
| --- | --- |

3.5.7

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt auhinnatud Sloveenia projektis „Moje izkušnje” (Minu kogemus) (18) viiakse üliõpilased ja tööandjad kokku veebiplatvormi abil, kuhu üliõpilased saavad üles laadida oma töökogemuse. Lisaks sellele antakse töökogemuse tõendamiseks välja sertifikaate.

| 3.5.8 | Hispaanias pakub kasumit mittetaotlev erasektori kultuuriorganisatsioon Novia Salcedo Foundation praktikantidele programmi, et juhendada kutseõppe läbinuid, kombineerides omavahel teoreetilise õppe ja praktilise töökogemuse ettevõttes. Hindamine näitas, et 52,23 % programmi läbinutest leidis töökoha. |
| --- | --- |

3.5.8

Hispaanias pakub kasumit mittetaotlev erasektori kultuuriorganisatsioon Novia Salcedo Foundation praktikantidele programmi, et juhendada kutseõppe läbinuid, kombineerides omavahel teoreetilise õppe ja praktilise töökogemuse ettevõttes. Hindamine näitas, et 52,23 % programmi läbinutest leidis töökoha.

| 3.5.9 | Tšehhi Vabariigis on tööandjad ja ametiliidud partnerid programmis „POSPOLU” (ÜHESKOOS), mis tegutseb õppekorralduse vormide muutmise ja töökohapõhise õppe tugevdamise nimel, sõlmides selleks partnerlusi koolide ja ettevõtete vahel ja koostades ettepanekuid õppesisu muutmiseks. Projekt on esmajoones suunatud masinaehituse, elektrotehnika, tsiviilehituse, transpordi ja IT valdkonna õppekavadele. |
| --- | --- |

3.5.9

Tšehhi Vabariigis on tööandjad ja ametiliidud partnerid programmis „POSPOLU” (ÜHESKOOS), mis tegutseb õppekorralduse vormide muutmise ja töökohapõhise õppe tugevdamise nimel, sõlmides selleks partnerlusi koolide ja ettevõtete vahel ja koostades ettepanekuid õppesisu muutmiseks. Projekt on esmajoones suunatud masinaehituse, elektrotehnika, tsiviilehituse, transpordi ja IT valdkonna õppekavadele.

| 3.5.10 | Portugalis toetab tehnoloogiakeskuste võrgustik kaht projekti („Think Industry” ja „F1 in Schools”), mis keskenduvad uutele, tööturul vajatavatele tööstusalastele oskustele. Seejuures kasutatakse praktilist lähenemisviisi, mis seisneb tööriistade ja masinate kasutamise edendamises ning tõelise Vormel 1 auto miniversiooni ehitamiseks ja oma idee/projekti turule viimiseks vajalike teadmiste edastamises. Koolid ja tööstussektor on sõlminud partnerlusi eesmärgiga muuta tööstuslike erialade mainet koolinoorte hulgas ja suunata neid turu vajaduste poole (19). |
| --- | --- |

3.5.10

Portugalis toetab tehnoloogiakeskuste võrgustik kaht projekti („Think Industry” ja „F1 in Schools”), mis keskenduvad uutele, tööturul vajatavatele tööstusalastele oskustele. Seejuures kasutatakse praktilist lähenemisviisi, mis seisneb tööriistade ja masinate kasutamise edendamises ning tõelise Vormel 1 auto miniversiooni ehitamiseks ja oma idee/projekti turule viimiseks vajalike teadmiste edastamises. Koolid ja tööstussektor on sõlminud partnerlusi eesmärgiga muuta tööstuslike erialade mainet koolinoorte hulgas ja suunata neid turu vajaduste poole (19).

| 3.5.11 | Itaalias on kasutusel programm aastateks 2014–2016, mis võimaldab gümnaasiumide kahe viimase klassi õpilastel tänu õppepraktika lepingu paremale kasutamisele veeta teatud aja ettevõtetes. |
| --- | --- |

3.5.11

Itaalias on kasutusel programm aastateks 2014–2016, mis võimaldab gümnaasiumide kahe viimase klassi õpilastel tänu õppepraktika lepingu paremale kasutamisele veeta teatud aja ettevõtetes.

| 3.5.12 | Liikuvuse edendamine: noorte piiriülese liikuvuse edendamine töökogemuse eesmärgil võib samuti aidata täita puhtteoreetilise õppe ja esimese töökoha vahelist tühimikku. |
| --- | --- |

3.5.12

Liikuvuse edendamine: noorte piiriülese liikuvuse edendamine töökogemuse eesmärgil võib samuti aidata täita puhtteoreetilise õppe ja esimese töökoha vahelist tühimikku.

| 3.5.13 | Üks näide sellest on kahepoolne kokkulepe Saksamaa ja Hispaania vahel, milles nähti kuni 2017. aastani ette tööhõive- ja väljaõppevõimalused umbes 5  000 noorele hispaanlasele; samuti võib näiteks tuua Saksamaa toetusprogrammid „The job of my life” ja „Make it in Germany”, mille eesmärk on tuua Saksamaale noori, kes läbiksid väljaõppe spetsialistide puuduse all kannatavates elukutsetes. Seejuures tasutakse nende osalemise eest kodumaal toimuval ettevalmistaval saksa keele kursusel, makstakse reisi- ja kolimiskulude hüvitist ning Saksamaal praktika ettevalmistusena toimuval keelekursusel osalemise eest. Kui tööandja on pärast praktika lõppu rahul, võib sellele järgneda 3–3,5 aastat kestev väljaõpe, mille vältel praktikahüvitisele lisandub ka rahaline toetus ning noort juhendatakse nii õpinguis, ettevõttes kui ka igapäevaelus. |
| --- | --- |

3.5.13

Üks näide sellest on kahepoolne kokkulepe Saksamaa ja Hispaania vahel, milles nähti kuni 2017. aastani ette tööhõive- ja väljaõppevõimalused umbes 5  000 noorele hispaanlasele; samuti võib näiteks tuua Saksamaa toetusprogrammid „The job of my life” ja „Make it in Germany”, mille eesmärk on tuua Saksamaale noori, kes läbiksid väljaõppe spetsialistide puuduse all kannatavates elukutsetes. Seejuures tasutakse nende osalemise eest kodumaal toimuval ettevalmistaval saksa keele kursusel, makstakse reisi- ja kolimiskulude hüvitist ning Saksamaal praktika ettevalmistusena toimuval keelekursusel osalemise eest. Kui tööandja on pärast praktika lõppu rahul, võib sellele järgneda 3–3,5 aastat kestev väljaõpe, mille vältel praktikahüvitisele lisandub ka rahaline toetus ning noort juhendatakse nii õpinguis, ettevõttes kui ka igapäevaelus.

| 3.5.14 | Programmis „Integration durch Austausch” (Integratsioon vahetuse kaudu) toetatakse muudes ELi riikides praktilise töökogemuse pakkumise kaudu selliste rühmade tööalast integreerimist, kelle pääs tööturule on raskendatud. Selle Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud programmi vahekokkuvõttest ilmnes, et kuus kuud pärast vahetuses osalemist oli 41 % osalenutest tööga hõivatud, 18 % läbis väljaõpet, 7 % õppis koolis ja 4 % ülikoolis. |
| --- | --- |

3.5.14

Programmis „Integration durch Austausch” (Integratsioon vahetuse kaudu) toetatakse muudes ELi riikides praktilise töökogemuse pakkumise kaudu selliste rühmade tööalast integreerimist, kelle pääs tööturule on raskendatud. Selle Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud programmi vahekokkuvõttest ilmnes, et kuus kuud pärast vahetuses osalemist oli 41 % osalenutest tööga hõivatud, 18 % läbis väljaõpet, 7 % õppis koolis ja 4 % ülikoolis.

| 3.5.15 | EURESe reform on möödapääsmatu, et viia pakkumine ja nõudlus tööturul paremini vastavusse. Komitee koostab selle kohta eraldi arvamuse. Ent määravalt tähtis on, et EURESt kasutataks kõigis ja mitte üksikutes valitud liikmesriikides tööturupoliitika vahendina ja et vabadest kohadest seal ka teada antaks. Algatus „Sinu esimene EURESe töökoht” (20) on samuti hea näide sellest, kuidas edendada piiriülest liikuvust noorte töötajate hulgas, aidates neil leida esimese töökoha (mitte väljaõppe- või praktikakoha), hüvitades neile lisakulud, mis tekivad seoses teises riigis tööleasumisega. |
| --- | --- |

3.5.15

EURESe reform on möödapääsmatu, et viia pakkumine ja nõudlus tööturul paremini vastavusse. Komitee koostab selle kohta eraldi arvamuse. Ent määravalt tähtis on, et EURESt kasutataks kõigis ja mitte üksikutes valitud liikmesriikides tööturupoliitika vahendina ja et vabadest kohadest seal ka teada antaks. Algatus „Sinu esimene EURESe töökoht” (20) on samuti hea näide sellest, kuidas edendada piiriülest liikuvust noorte töötajate hulgas, aidates neil leida esimese töökoha (mitte väljaõppe- või praktikakoha), hüvitades neile lisakulud, mis tekivad seoses teises riigis tööleasumisega.

| 3.5.16 | Selleks et oskused paremini vajadustele kohandada, on oluline rajada vaatluskeskused oskuste vajaduste prognoosimiseks ja varakult väljaselgitamiseks. Seda tuleks teha piirkondlikul ja/või sektori tasandil, kaasates sellesse sotsiaalpartnerid, et oleks võimalik kiiresti reageerida erinevatele majanduslikele ja õiguslikele, aga ka tehnilistele muutustele; sel tasemel ollakse paremini kursis ka ettevõtete ja tööturu nõudmistega. |
| --- | --- |

3.5.16

Selleks et oskused paremini vajadustele kohandada, on oluline rajada vaatluskeskused oskuste vajaduste prognoosimiseks ja varakult väljaselgitamiseks. Seda tuleks teha piirkondlikul ja/või sektori tasandil, kaasates sellesse sotsiaalpartnerid, et oleks võimalik kiiresti reageerida erinevatele majanduslikele ja õiguslikele, aga ka tehnilistele muutustele; sel tasemel ollakse paremini kursis ka ettevõtete ja tööturu nõudmistega.

3.6   Meetmed ebasoodsas olukorras olevate noorte integreerimiseks

| 3.6.1 | Erivajadustega noored vajavad tööturule tee leidmiseks ka erilist toetust. Austrias kasutakse selleks programmi „Jobcoaching” (21), mille kaudu toetatakse puudega või õpiraskustega inimesi uuel töökohal töötamise esimestel kuudel, pakkudes neile individuaalset nõustamist ja juhendamist. Seda toetust tuleb käsitada noortele, aga ka ettevõtetele suunatud pakkumisena. |
| --- | --- |

3.6.1

Erivajadustega noored vajavad tööturule tee leidmiseks ka erilist toetust. Austrias kasutakse selleks programmi „Jobcoaching” (21), mille kaudu toetatakse puudega või õpiraskustega inimesi uuel töökohal töötamise esimestel kuudel, pakkudes neile individuaalset nõustamist ja juhendamist. Seda toetust tuleb käsitada noortele, aga ka ettevõtetele suunatud pakkumisena.

| 3.6.2 | Walesis loodi konkreetselt NEET-noortele projekt „Intermediate Labour Market”, millega tööturust kõige enam eemaldunud noortele pakutakse hästi struktureeritud programmi ja tööhõivevõimalusi. Sellega soovitakse noori tööle asuma motiveerida ning varustada nad üldiste käitumisreeglite ja põhioskustega, samuti abistada neid kandideerimisel. Kokku 249 osalenust on töökoha leidnud 35. |
| --- | --- |

3.6.2

Walesis loodi konkreetselt NEET-noortele projekt „Intermediate Labour Market”, millega tööturust kõige enam eemaldunud noortele pakutakse hästi struktureeritud programmi ja tööhõivevõimalusi. Sellega soovitakse noori tööle asuma motiveerida ning varustada nad üldiste käitumisreeglite ja põhioskustega, samuti abistada neid kandideerimisel. Kokku 249 osalenust on töökoha leidnud 35.

| 3.6.3 | Näidet sellest, kuidas integreerida tööturust kaugenenud inimesi, pakub U.S. Steel Kosice projekt „Equality of Opportunity” (22), mille raames pakutakse tööd ja väljaõpet konkreetselt Kosice ümbruskonna romadele, kes puutuvad seeläbi esmakordselt kokku tööeluga. Alates 2002. aastast on romadele loodud üle 150 töökoha. |
| --- | --- |

3.6.3

Näidet sellest, kuidas integreerida tööturust kaugenenud inimesi, pakub U.S. Steel Kosice projekt „Equality of Opportunity” (22), mille raames pakutakse tööd ja väljaõpet konkreetselt Kosice ümbruskonna romadele, kes puutuvad seeläbi esmakordselt kokku tööeluga. Alates 2002. aastast on romadele loodud üle 150 töökoha.

| 3.6.4 | Belgia programmiga „Aktiva” (23) alandatakse madala kvalifikatsiooniga alla 25 aasta vanuste noorte puhul, kes on vähemalt 12 kuud olnud töötud, viie kvartali pikkuseks perioodiks tööandjate sotsiaalkindlustusmakseid ja nähakse ette palgatoetus. |
| --- | --- |

3.6.4

Belgia programmiga „Aktiva” (23) alandatakse madala kvalifikatsiooniga alla 25 aasta vanuste noorte puhul, kes on vähemalt 12 kuud olnud töötud, viie kvartali pikkuseks perioodiks tööandjate sotsiaalkindlustusmakseid ja nähakse ette palgatoetus.

3.7   Meetmed tööturu reformimiseks

| 3.7.1 | Töö tuleviku uurimisinstituudi (Forschungsinstitut zur Zukunft der Arbeit) kohaselt on paljudes Euroopa riikides 1980ndatest aastatest alates tähtajalist tööd liberaliseeritud, et luua rohkem töövõimalusi vajaduseta seada seejuures kahtluse alla paljudes riikides ulatuslikku vallandamiskaitset (24). See on viinud selleni, et noortele pakutakse järjest sagedamini vaid tähtajalist töölepingut võimaluseta, et see muutuks tähtajatuks töölepinguks. Ulatuslik vallandamiskaitse kaitseb küll kauaaegseid töötajaid rohkem kui noori töötajaid kriisiaegadel vallandamise eest, ent ebakindla majandusolukorra tõttu takistab see noorte kogemusteta töötajate palkamist ja suurendab seega tööturu segmenteerumist. |
| --- | --- |

3.7.1

Töö tuleviku uurimisinstituudi (Forschungsinstitut zur Zukunft der Arbeit) kohaselt on paljudes Euroopa riikides 1980ndatest aastatest alates tähtajalist tööd liberaliseeritud, et luua rohkem töövõimalusi vajaduseta seada seejuures kahtluse alla paljudes riikides ulatuslikku vallandamiskaitset (24). See on viinud selleni, et noortele pakutakse järjest sagedamini vaid tähtajalist töölepingut võimaluseta, et see muutuks tähtajatuks töölepinguks. Ulatuslik vallandamiskaitse kaitseb küll kauaaegseid töötajaid rohkem kui noori töötajaid kriisiaegadel vallandamise eest, ent ebakindla majandusolukorra tõttu takistab see noorte kogemusteta töötajate palkamist ja suurendab seega tööturu segmenteerumist.

| 3.7.2 | Komitee soovitab eeskätt neis liikmesriikides, kus noorte tööpuudus on iseäris suur, jätkata sotsiaalpartnereid kaasates tööturu valdkonna reformimist, et leida õige tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel. Reformid mõjuvad küll alles keskpikas perspektiivis, ent võivad majanduse elavnemise korral anda olulise panuse noorte tööpuuduse kiiresse vähendamisse. |
| --- | --- |

3.7.2

Komitee soovitab eeskätt neis liikmesriikides, kus noorte tööpuudus on iseäris suur, jätkata sotsiaalpartnereid kaasates tööturu valdkonna reformimist, et leida õige tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel. Reformid mõjuvad küll alles keskpikas perspektiivis, ent võivad majanduse elavnemise korral anda olulise panuse noorte tööpuuduse kiiresse vähendamisse.

3.8   Stiimulid ettevõtetele noorte palkamiseks

| 3.8.1 | Selleks et ettevõtetel oleks lihtsam otsustada noorte kogemusteta töötajate palkamise kasuks, võib olla kasu sellest, kui pakkuda lisastiimuleid, mis sageli esinevad palgatoetuste või sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise kujul. Seejuures tuleb aga jälgida, et see ei viiks konkurentsimoonutusteni ega sotsiaalkindlustussüsteemide õõnestamiseni. Näidet selle kohta pakuvad toetused, mida Küprose inimressursside arendamise amet (HRDA) (25) maksab Küprose ettevõtjatele noorte töötajate väljaõppe programmide eest. Need toetused võimaldavad iseäranis VKEdel tagada vajaliku väljaõppe ja tulla toime sellega seonduva tootmiskaoga algusjärgus. |
| --- | --- |

3.8.1

Selleks et ettevõtetel oleks lihtsam otsustada noorte kogemusteta töötajate palkamise kasuks, võib olla kasu sellest, kui pakkuda lisastiimuleid, mis sageli esinevad palgatoetuste või sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise kujul. Seejuures tuleb aga jälgida, et see ei viiks konkurentsimoonutusteni ega sotsiaalkindlustussüsteemide õõnestamiseni. Näidet selle kohta pakuvad toetused, mida Küprose inimressursside arendamise amet (HRDA) (25) maksab Küprose ettevõtjatele noorte töötajate väljaõppe programmide eest. Need toetused võimaldavad iseäranis VKEdel tagada vajaliku väljaõppe ja tulla toime sellega seonduva tootmiskaoga algusjärgus.

| 3.8.2 | Soome Sanssi-kaardiga (26) tõendatakse, et alla 30 aasta vanuse töötu noore tööandja võib 10 kuuks taotleda palgatoetust. |
| --- | --- |

3.8.2

Soome Sanssi-kaardiga (26) tõendatakse, et alla 30 aasta vanuse töötu noore tööandja võib 10 kuuks taotleda palgatoetust.

| 3.8.3 | Ungari valitud stiimul selleks, et ettevõtted palkaksid alla 25 aasta vanuseid töötajaid, seisneb brutopalga ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamises teatud perioodiks. |
| --- | --- |

3.8.3

Ungari valitud stiimul selleks, et ettevõtted palkaksid alla 25 aasta vanuseid töötajaid, seisneb brutopalga ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamises teatud perioodiks.

| 3.8.4 | Itaalias pakutakse sotsiaalkindlustusmaksete puhul 12 kuu vältel maksustiimulit ettevõtetele, kes võtavad tähtajatu lepinguga tööle 18–29aastasi noori, kellel ei ole viimase kuue kuu jooksul olnud alalist palgalist töökohta või kellel puudub keskkooli või kutsehariduskooli lõputunnistus. |
| --- | --- |

3.8.4

Itaalias pakutakse sotsiaalkindlustusmaksete puhul 12 kuu vältel maksustiimulit ettevõtetele, kes võtavad tähtajatu lepinguga tööle 18–29aastasi noori, kellel ei ole viimase kuue kuu jooksul olnud alalist palgalist töökohta või kellel puudub keskkooli või kutsehariduskooli lõputunnistus.

3.9   Meetmed ettevõtluse soodustamiseks

| 3.9.1 | „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020”. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas” (27) üks kolmest sambast on ettevõtluse alane koolitus ettevõtete kasvu ja asutamise edendamiseks. Ettevõtlusoskuste tunnistus (Unternehmerführerschein®/Entrepreneur’s Skills Certificate®) (28) annab noortele majandus- ja ettevõtlusalase koolituse; tunnistuse saab pärast eksami läbimist ja see asendab Austrias füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks nõutavat eksamit. |
| --- | --- |

3.9.1

„Tegevuskava „Ettevõtlus 2020”. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas” (27) üks kolmest sambast on ettevõtluse alane koolitus ettevõtete kasvu ja asutamise edendamiseks. Ettevõtlusoskuste tunnistus (Unternehmerführerschein®/Entrepreneur’s Skills Certificate®) (28) annab noortele majandus- ja ettevõtlusalase koolituse; tunnistuse saab pärast eksami läbimist ja see asendab Austrias füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks nõutavat eksamit.

| 3.9.2 | „Junior Company Programme” aitab 15–19aastastel kooliõpilastel asutada üheks kooliaastaks reaalseid ettevõtteid ja pakkuda enda väljaarendatud tooteid ja teenuseid reaalsel turul, mis annab neile vahetu ärioskuste kogemuse. |
| --- | --- |

3.9.2

„Junior Company Programme” aitab 15–19aastastel kooliõpilastel asutada üheks kooliaastaks reaalseid ettevõtteid ja pakkuda enda väljaarendatud tooteid ja teenuseid reaalsel turul, mis annab neile vahetu ärioskuste kogemuse.

| 3.9.3 | Projekt „Extraordinary EducationTM” võimaldab noortel sundimatus keskkonnas äriideid katsetada ja varustab neid ettevõtlus- ja suhtlusalaste põhioskustega, keelest või vanusest sõltumata. |
| --- | --- |

3.9.3

Projekt „Extraordinary EducationTM” võimaldab noortel sundimatus keskkonnas äriideid katsetada ja varustab neid ettevõtlus- ja suhtlusalaste põhioskustega, keelest või vanusest sõltumata.

| 3.9.4 | Selleks et võimaldada uutele ettevõtetele ligipääsu rahastamisele ja motiveerida neid töökohti looma, vabastatakse Rumeenias hiljuti asutatud ettevõtted registreerimiskuludest. Samuti tehakse kahe kuni nelja töötaja korral maksuvabastusi, antakse laenu, mille ülempiir on 10  000 eurot ja mis katab 50 % äriplaanist, ning valitsus tagab võetud krediidi 80 % ulatuses. 2011. aastast kuni 2014. aasta märtsini asutati kokku 12  646 VKEd ja loodi 22  948 töökohta. Vaid 188 VKEd on uuesti suletud. See edukas programm jätkub ka 2014. aastal. |
| --- | --- |

3.9.4

Selleks et võimaldada uutele ettevõtetele ligipääsu rahastamisele ja motiveerida neid töökohti looma, vabastatakse Rumeenias hiljuti asutatud ettevõtted registreerimiskuludest. Samuti tehakse kahe kuni nelja töötaja korral maksuvabastusi, antakse laenu, mille ülempiir on 10  000 eurot ja mis katab 50 % äriplaanist, ning valitsus tagab võetud krediidi 80 % ulatuses. 2011. aastast kuni 2014. aasta märtsini asutati kokku 12  646 VKEd ja loodi 22  948 töökohta. Vaid 188 VKEd on uuesti suletud. See edukas programm jätkub ka 2014. aastal.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat – Unemployment statistics.

1

(2)  Eurostat – Statistics_explained – Youth_unemployment.

2

(3)  Eurofound – NEETs.

3

(4)  Noortele pakutavad võimalused ja noorte tööhõive pakett.

4

(5)  Framework of actions on youth employment.

5

(6)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 1; ELT C 68, 6.3.2012, lk 11; ELT C 143, 22.5.2012, lk 94; ELT C 299, 4.10.2012, lk 97; ELT. C 191, 29.6.2012, lk 103; ELT C 11, 15.1.2013, lk 8–15; ELT C 161, 6.6.2013, lk 67–72; ELT C 327, 12.11.2013, lk 58–64; ELT C 133, 9.5.2013, lk 77–80; ELT C 271, 19.9.2013, lk 101; CCMI/118 – EESC-2013-05662-00-00-AS-TRA (raportöör: Dumitru Fornea, kaasraportöör: Tommaso Grimaldi); ELTs seni avaldamata.

6

(7)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-policies-youth-employment

7

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-skill-mobility-competitiveness

(8)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 67.

8

(9)  „Praktika kvaliteediraamistik”.

9

(10)  „Riiklikud tööturuasutused”.

10

(11)  „Avatud haridusruum”.

11

(12)  Töchtertag.

12

(13)  NEBA – Jugendcoaching.

13

(14)  Joblinge.

14

(15)  Euroopa Õpipoisiõppe Liit

15

(16)  http://www.implacement-stiftung.at/

16

(17)  Jobbridge

17

(18)  http://youthpractices.org/assessment.php; lk 36

18

(19)  http://www.f1inschools.com/

19

(20)  Euroopa Komisjon – Your first EURES job.

20

(21)  NEBA – Jobcoaching.

21

(22)  U.S. Steel Kosice – Equality of Opportunity.

22

(23)  Belgia – Activa.

23

(24)  IZA – Youth Unemployment in Europe, alates lk 233.

24

(25)  Küpros – Scheme for the job placement and training of tertiary education.

25

(26)  Soome – Sanssi card.

26

(27)  COM(2012) 795 final.

27

(28)  Austria – Ettevõtlusoskuste tunnistus.

28

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/9

---

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja USA võimaliku vabakaubanduslepinguga”

Omaalgatuslik arvamus

2014/C 424/02

| Raportöör: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Sandy BOYLE |

Raportöör:

Jacek KRAWCZYK

Kaasraportöör:

Sandy BOYLE

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas täiskogu 11. juulil 2013 toimunud istungjärgul vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Atlandi-ülesed kaubandussuhted ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad seoses koostöö tõhustamise ning ELi ja USA võimaliku vabakaubanduslepinguga”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 20. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014. aastal (4.juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 187, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et edukas Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus võiks olla tõelise majanduskasvu loomise ja optimismi levitamise märkimisväärne tegur. Võttes arvesse pikaleveninud taastumist 2008. aasta finants- ja majanduskriisist, võiks tasakaalustatud kokkulepe aidata kaasa Euroopa majanduse tagasipöördumisele kasvu ja töökohtade loomise juurde. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et edukas Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus võiks olla tõelise majanduskasvu loomise ja optimismi levitamise märkimisväärne tegur. Võttes arvesse pikaleveninud taastumist 2008. aasta finants- ja majanduskriisist, võiks tasakaalustatud kokkulepe aidata kaasa Euroopa majanduse tagasipöördumisele kasvu ja töökohtade loomise juurde.

| 1.2 | Komitee tervitab märkimisväärseid võimalusi, mida pakub laiaulatuslik kaubandusleping Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel, mitte ainult kaubanduse ja investeeringute laiendamise tõttu mõlemal pool Atlandi ookeani, vaid ka selle potentsiaalse panuse tõttu täiustatud globaalsetesse eeskirjadesse ja standarditesse, mis tooksid kasu ka mitmepoolse kaubanduse süsteemile endale. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tervitab märkimisväärseid võimalusi, mida pakub laiaulatuslik kaubandusleping Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel, mitte ainult kaubanduse ja investeeringute laiendamise tõttu mõlemal pool Atlandi ookeani, vaid ka selle potentsiaalse panuse tõttu täiustatud globaalsetesse eeskirjadesse ja standarditesse, mis tooksid kasu ka mitmepoolse kaubanduse süsteemile endale.

| 1.3 | Arvestades ELi kodanike õigustatud ja sageli esile kerkivat nõudmist, et kaubandusläbirääkimised peavad toimuma täieliku avatuse ja läbipaistvuse tingimustes, soovib komitee juhtida nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele rakendada järjepidevalt ja korrektselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218, eelkõige selle punkti 10: „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel”. |
| --- | --- |

1.3

Arvestades ELi kodanike õigustatud ja sageli esile kerkivat nõudmist, et kaubandusläbirääkimised peavad toimuma täieliku avatuse ja läbipaistvuse tingimustes, soovib komitee juhtida nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele rakendada järjepidevalt ja korrektselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218, eelkõige selle punkti 10: „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel”.

| 1.4 | Vastavalt Lissaboni lepingule on vajalik, et komisjon tunnustaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee institutsioonilist rolli Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste käigus. Täielik läbipaistvus ja konsultatsioonid komitee ja teiste kodanikuühiskonna sidusrühmadega on olulised selleks, et leping saaks laiapõhjalise avaliku toetuse. Tekste tuleb sidusrühmadega jagada võimalikult varases etapis. |
| --- | --- |

1.4

Vastavalt Lissaboni lepingule on vajalik, et komisjon tunnustaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee institutsioonilist rolli Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste käigus. Täielik läbipaistvus ja konsultatsioonid komitee ja teiste kodanikuühiskonna sidusrühmadega on olulised selleks, et leping saaks laiapõhjalise avaliku toetuse. Tekste tuleb sidusrühmadega jagada võimalikult varases etapis.

| 1.5 | On oluline, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kasutegurid jaguneksid ühtlaselt ärikogukonna, töötajate, tarbijate ja kodanike vahel. |
| --- | --- |

1.5

On oluline, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kasutegurid jaguneksid ühtlaselt ärikogukonna, töötajate, tarbijate ja kodanike vahel.

| 1.6 | Läbirääkimiste arenedes ja mõjuhinnangute tulemuste ilmnedes tuleb statistilisi ja majanduslikke prognoose ajakohastada ja jälgida. |
| --- | --- |

1.6

Läbirääkimiste arenedes ja mõjuhinnangute tulemuste ilmnedes tuleb statistilisi ja majanduslikke prognoose ajakohastada ja jälgida.

| 1.7 | Kõige rohkem kasu toob Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus õigusvaldkonnas. Esmatähtis on mõlema poole kinnitus, et Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ei vii standardite lõdvendamiseni. Sellest kohustusest kinnipidamine on väga oluline laiapõhjalise avaliku ja poliitilise toetuse saavutamiseks. Komitee jätab endale õiguse hinnata lõplikku tulemust kõiki neid kaalutlusi silmas pidades. |
| --- | --- |

1.7

Kõige rohkem kasu toob Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus õigusvaldkonnas. Esmatähtis on mõlema poole kinnitus, et Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ei vii standardite lõdvendamiseni. Sellest kohustusest kinnipidamine on väga oluline laiapõhjalise avaliku ja poliitilise toetuse saavutamiseks. Komitee jätab endale õiguse hinnata lõplikku tulemust kõiki neid kaalutlusi silmas pidades.

| 1.8 | Erinevalt peaaegu kõigist teistest kahepoolsetest kaubanduslepingutest peituvad Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalsed säästuvõimalused ja kasu mittetariifsetes tõketes. Kuigi vaid ligikaudu 20 % säästust tuleb tõenäoliselt tollitariifide vähendamisest, on mõningates võtmetähtsusega tööstusharudes kehtestatud ülikõrged tollid, millega tuleb tegeleda. Turulepääsu osas on vastastikkuse põhimõtte täielik järgimine oluline. |
| --- | --- |

1.8

Erinevalt peaaegu kõigist teistest kahepoolsetest kaubanduslepingutest peituvad Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalsed säästuvõimalused ja kasu mittetariifsetes tõketes. Kuigi vaid ligikaudu 20 % säästust tuleb tõenäoliselt tollitariifide vähendamisest, on mõningates võtmetähtsusega tööstusharudes kehtestatud ülikõrged tollid, millega tuleb tegeleda. Turulepääsu osas on vastastikkuse põhimõtte täielik järgimine oluline.

| 1.9 | Tugev kaubanduse ja säästva arengu peatükk on oluline ning kujutab endast komponenti, mida mõlemal pool Atlandi ookeani hoolega jälgitakse. |
| --- | --- |

1.9

Tugev kaubanduse ja säästva arengu peatükk on oluline ning kujutab endast komponenti, mida mõlemal pool Atlandi ookeani hoolega jälgitakse.

| 1.10 | Atlandi-ülesed investeeringud võivad olla oluline stiimul majanduskasvu edendamiseks. Ettepanek lisada lepingusse investori ja riigi vaidluste lahendamise menetlus on tekitanud märkimisväärset muret avalikkuse hulgas mõlemal pool Atlandi ookeani. Komisjon on otsustanud algatada veebipõhise avaliku konsultatsiooni teemal „Investeeringute kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamine Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingus” ning on oluline, et selle protsessi lõpus oleks läbipaistev ja kaasav dialoog. Komitee saab etendada olulist rolli selle hõlbustamises. |
| --- | --- |

1.10

Atlandi-ülesed investeeringud võivad olla oluline stiimul majanduskasvu edendamiseks. Ettepanek lisada lepingusse investori ja riigi vaidluste lahendamise menetlus on tekitanud märkimisväärset muret avalikkuse hulgas mõlemal pool Atlandi ookeani. Komisjon on otsustanud algatada veebipõhise avaliku konsultatsiooni teemal „Investeeringute kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamine Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingus” ning on oluline, et selle protsessi lõpus oleks läbipaistev ja kaasav dialoog. Komitee saab etendada olulist rolli selle hõlbustamises.

| 1.11 | ELis ja USAs on Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus kõigis kodanikuühiskonna sektorites äratanud tohutut huvi. Komitee on juba loonud suurepäraseid kontakte USA ettevõtete, ametiühingute ning põllumajandus-, tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonidega. On tunda selget valmisolekut säilitada ja arendada seda positsiooni ning komiteel on head võimalused edendada ja julgustada käimasolevat dialoogi ja koostööd. |
| --- | --- |

1.11

ELis ja USAs on Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus kõigis kodanikuühiskonna sektorites äratanud tohutut huvi. Komitee on juba loonud suurepäraseid kontakte USA ettevõtete, ametiühingute ning põllumajandus-, tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonidega. On tunda selget valmisolekut säilitada ja arendada seda positsiooni ning komiteel on head võimalused edendada ja julgustada käimasolevat dialoogi ja koostööd.

| 1.12 | Komitee tervitab asjaolu, et EMSK kolmeliikmelisele järelevalverühmale antakse juurdepääs dokumentidele samadel tingimustel komisjoni loodud nõuandvate ekspertide rühmaga. Komitee peab seda oma tunnustuseks oma rollile ametliku nõuandva institutsioonina vastavalt Lissaboni lepingule. |
| --- | --- |

1.12

Komitee tervitab asjaolu, et EMSK kolmeliikmelisele järelevalverühmale antakse juurdepääs dokumentidele samadel tingimustel komisjoni loodud nõuandvate ekspertide rühmaga. Komitee peab seda oma tunnustuseks oma rollile ametliku nõuandva institutsioonina vastavalt Lissaboni lepingule.

Soovitused

| 1.13 | Komitee peab tunnustama Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust pideva prioriteedina läbirääkimiste ajal ja lepingu rakendamise ajal. Komitee peab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste kõiki aspekte lähedalt jälgima. Tuleb kasutada projektipõhist lähenemisviisi ja määratleda koostöös ELi ja USA kodanikuühiskonna ja Euroopa Komisjoniga tulevaseks tööks kõige kasulikumad valdkonnad. |
| --- | --- |

1.13

Komitee peab tunnustama Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust pideva prioriteedina läbirääkimiste ajal ja lepingu rakendamise ajal. Komitee peab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste kõiki aspekte lähedalt jälgima. Tuleb kasutada projektipõhist lähenemisviisi ja määratleda koostöös ELi ja USA kodanikuühiskonna ja Euroopa Komisjoniga tulevaseks tööks kõige kasulikumad valdkonnad.

| 1.14 | Lähenemine õigusalasele sidususele peab olema ambitsioonikas ja läbipaistev ning läbirääkimiste aluseks tuleb võtta parimad tavad. Mõlema poole antud tagatiste puhul on oluline, et peetaks kinni lubadusest standardites mitte järele anda. |
| --- | --- |

1.14

Lähenemine õigusalasele sidususele peab olema ambitsioonikas ja läbipaistev ning läbirääkimiste aluseks tuleb võtta parimad tavad. Mõlema poole antud tagatiste puhul on oluline, et peetaks kinni lubadusest standardites mitte järele anda.

| 1.15 | Leping peaks hõlmama tõhusaid mehhanisme ja õigusalast koostööd selleks, et hõlbustada varaseid konsultatsioone uute regulatsioonide üle, mis võivad mõjutada mõlema poole huve. Leping ei tohi mõjutada ELi, liikmesriikide ja USA õigust reguleerida selliseid valdkondi nagu tervishoid, tarbijakaitse, tööhõive ja keskkonnakaitse tasemel, mida nad peavad õigeks. |
| --- | --- |

1.15

Leping peaks hõlmama tõhusaid mehhanisme ja õigusalast koostööd selleks, et hõlbustada varaseid konsultatsioone uute regulatsioonide üle, mis võivad mõjutada mõlema poole huve. Leping ei tohi mõjutada ELi, liikmesriikide ja USA õigust reguleerida selliseid valdkondi nagu tervishoid, tarbijakaitse, tööhõive ja keskkonnakaitse tasemel, mida nad peavad õigeks.

| 1.16 | Mõlemad pooled peaksid seadma tariifide suhtes kõrged sihid ja püüdlema nende kaotamise ja/või järkjärgulise kaotamise poole, sh ka tundlikes valdkondades. Seda tuleb teha vastastikku kasulikul viisil. |
| --- | --- |

1.16

Mõlemad pooled peaksid seadma tariifide suhtes kõrged sihid ja püüdlema nende kaotamise ja/või järkjärgulise kaotamise poole, sh ka tundlikes valdkondades. Seda tuleb teha vastastikku kasulikul viisil.

| 1.17 | Kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste pidamine ei tohiks nõrgestada ELi pühendumist WTO-le ja tugevale mitmepoolsele ülemaailmsele lepingule. |
| --- | --- |

1.17

Kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste pidamine ei tohiks nõrgestada ELi pühendumist WTO-le ja tugevale mitmepoolsele ülemaailmsele lepingule.

| 1.18 | Lepingu oluline komponent peab olema tugev ja sisukas säästva arengu peatükk. Selle olulised osad on järgmised:






  — | pooled peavad kinnitama oma kohustusi, mis tulenevad liikmesusest Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis (ILOs); |
| --- | --- | --- |

1.18

Lepingu oluline komponent peab olema tugev ja sisukas säästva arengu peatükk. Selle olulised osad on järgmised:

—

pooled peavad kinnitama oma kohustusi, mis tulenevad liikmesusest Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis (ILOs);

| — | WTO Singapuri deklaratsiooniga 1996. aastal kinnitatud 8 peamist ILO konventsiooni tuleb seada miinimumtasemeks; |
| --- | --- |

—

WTO Singapuri deklaratsiooniga 1996. aastal kinnitatud 8 peamist ILO konventsiooni tuleb seada miinimumtasemeks;

| — | kinnitada tuleb ühist pühendumist keskkonnavaldkonna õigusaktide ja algatuste tõhusale rakendamisele, edendamisele ja jõustamisele; |
| --- | --- |

—

kinnitada tuleb ühist pühendumist keskkonnavaldkonna õigusaktide ja algatuste tõhusale rakendamisele, edendamisele ja jõustamisele;

| — | võtta tuleb kohustus tagada ja edendada loodusvarade säilimist, säästvat kasutamist ja majandamist ning täita tuleb peamised mitmepoolsed keskkonnalased lepingud. |
| --- | --- |

—

võtta tuleb kohustus tagada ja edendada loodusvarade säilimist, säästvat kasutamist ja majandamist ning täita tuleb peamised mitmepoolsed keskkonnalased lepingud.

| 1.19 | Komitee peaks hõlbustama laiapõhjalist dialoogi investori ja riigi vaidluste lahendamise teemal pärast komisjoni konsultatsiooni „Investorite kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamine Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses”. Selle toetamiseks peaks Euroopa Komisjon täpsustama, kuidas ta kavatseb hinnata ja arvestada konsultatsiooni tulemusi, ning ta peaks esitama mõiste „tühine” esialgse määratluse, arvestades „tühiste nõuete vältimise” või „avaliku huvi” deklareeritud kohaldamisala seoses ettenähtud eranditega sundvõõrandamise keelustamisel. |
| --- | --- |

1.19

Komitee peaks hõlbustama laiapõhjalist dialoogi investori ja riigi vaidluste lahendamise teemal pärast komisjoni konsultatsiooni „Investorite kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamine Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses”. Selle toetamiseks peaks Euroopa Komisjon täpsustama, kuidas ta kavatseb hinnata ja arvestada konsultatsiooni tulemusi, ning ta peaks esitama mõiste „tühine” esialgse määratluse, arvestades „tühiste nõuete vältimise” või „avaliku huvi” deklareeritud kohaldamisala seoses ettenähtud eranditega sundvõõrandamise keelustamisel.

| 1.20 | Osana kestvast tööst Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemal peaks komitee koostama omaalgatusliku arvamuse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. |
| --- | --- |

1.20

Osana kestvast tööst Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemal peaks komitee koostama omaalgatusliku arvamuse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta.

| 1.21 | Komitee toetab VKEdele pühendatud peatüki lisamist. |
| --- | --- |

1.21

Komitee toetab VKEdele pühendatud peatüki lisamist.

| 1.22 | ELi avaliku teenistuse spetsiifilisus tuleb säilitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kohustustega. |
| --- | --- |

1.22

ELi avaliku teenistuse spetsiifilisus tuleb säilitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kohustustega.

| 1.23 | Ülioluline on tagada kindel energiavarustus ja juurdepääs strateegilistele toorainetele. Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses tuleks samuti propageerida energiatõhusust ja taastuvenergiat ning tagada mõlema poole õigus säilitada või kehtestada standardid ja eeskirjad selles valdkonnas, püüeldes samas nii palju kui võimalik ELi- ja USA-siseste standardite lähenemise poole. |
| --- | --- |

1.23

Ülioluline on tagada kindel energiavarustus ja juurdepääs strateegilistele toorainetele. Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses tuleks samuti propageerida energiatõhusust ja taastuvenergiat ning tagada mõlema poole õigus säilitada või kehtestada standardid ja eeskirjad selles valdkonnas, püüeldes samas nii palju kui võimalik ELi- ja USA-siseste standardite lähenemise poole.

| 1.24 | On oluline, et kõigis lepingutes rakendataks ühesugusel tasemel ligipääsu riigihangetele mõlemal pool Atlandi ookeani. Sellekohased sätted ei tohi õõnestada ELi liikmesriikide ega ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkust oma demokraatlikult kooskõlastatud sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat ellu viia. |
| --- | --- |

1.24

On oluline, et kõigis lepingutes rakendataks ühesugusel tasemel ligipääsu riigihangetele mõlemal pool Atlandi ookeani. Sellekohased sätted ei tohi õõnestada ELi liikmesriikide ega ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkust oma demokraatlikult kooskõlastatud sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat ellu viia.

| 1.25 | Mõlemad lepingupooled peaksid tunnistama, et tarbijahuvide edendamine ja kaitsmine on esmatähtis selleks, et saavutada lepingule laiapõhjalist avalikku toetust. |
| --- | --- |

1.25

Mõlemad lepingupooled peaksid tunnistama, et tarbijahuvide edendamine ja kaitsmine on esmatähtis selleks, et saavutada lepingule laiapõhjalist avalikku toetust.

| 1.26 | Tuleb arvesse võtta ELi kehtivaid kriteeriume põllumajanduse ja toidutööstuse kohta, samuti Lissaboni lepingus sätestatud ettevaatuspõhimõtet. |
| --- | --- |

1.26

Tuleb arvesse võtta ELi kehtivaid kriteeriume põllumajanduse ja toidutööstuse kohta, samuti Lissaboni lepingus sätestatud ettevaatuspõhimõtet.

| 1.27 | Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses tuleks leida praktiline viis selleks, et saavutada õiguskindlus geograafilistel tähistel põhinevatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.27

Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses tuleks leida praktiline viis selleks, et saavutada õiguskindlus geograafilistel tähistel põhinevatele ettevõtetele.

| 1.28 | Infotunnid kodanikuühiskonnale iga läbirääkimistevooru lõpus peaksid toimuma kogu läbirääkimiste aja ning kestma kuni viimase konsulteerimisetapini enne parafeerimist. Infotunnid saaksid palju enam avalikkuse toetust, kui Euroopa Komisjon väljendaks selgelt, et tegemist on konsultatsiooniga ning et sidusrühmade poolt avaldatud seisukohti võetakse läbirääkimistel kindlasti arvesse. |
| --- | --- |

1.28

Infotunnid kodanikuühiskonnale iga läbirääkimistevooru lõpus peaksid toimuma kogu läbirääkimiste aja ning kestma kuni viimase konsulteerimisetapini enne parafeerimist. Infotunnid saaksid palju enam avalikkuse toetust, kui Euroopa Komisjon väljendaks selgelt, et tegemist on konsultatsiooniga ning et sidusrühmade poolt avaldatud seisukohti võetakse läbirääkimistel kindlasti arvesse.

| 1.29 | Tugev ühine kodanikuühiskonna järelevalvemehhanism peab olema kõigi lepingute oluline komponent. See peaks looma mõlemale poolele kohustuse konsulteerida oma kodanikuühiskonna esindajatega oma poole sihipärase nõuanderühma kaudu, kes tagab majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste huvide tasakaalustatud esindatuse. ELi poolel peaks Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee olema selle mehhanismi peamine osaline. Kõnealustele nõuanderühmadele tuleks:






  — | anda volitused esitada soovitusi riiklikele asutustele ja lepingukohastele ühistele poliitilistele organitele (nt ühisele kaubanduse ja säästva arengu komiteele), kes peaksid neid soovitusi etteantud tähtaja jooksul tõhusalt järgima; |
| --- | --- | --- |

1.29

Tugev ühine kodanikuühiskonna järelevalvemehhanism peab olema kõigi lepingute oluline komponent. See peaks looma mõlemale poolele kohustuse konsulteerida oma kodanikuühiskonna esindajatega oma poole sihipärase nõuanderühma kaudu, kes tagab majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste huvide tasakaalustatud esindatuse. ELi poolel peaks Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee olema selle mehhanismi peamine osaline. Kõnealustele nõuanderühmadele tuleks:

—

anda volitused esitada soovitusi riiklikele asutustele ja lepingukohastele ühistele poliitilistele organitele (nt ühisele kaubanduse ja säästva arengu komiteele), kes peaksid neid soovitusi etteantud tähtaja jooksul tõhusalt järgima;

| — | anda luba võtta vastu ametlikke ettepanekuid teistelt kodanikuühiskonna organisatsioonidelt seoses säästva arengu peatüki rakendamisega ja edastada need poliitilistele organitele vastuse saamiseks; |
| --- | --- |

—

anda luba võtta vastu ametlikke ettepanekuid teistelt kodanikuühiskonna organisatsioonidelt seoses säästva arengu peatüki rakendamisega ja edastada need poliitilistele organitele vastuse saamiseks;

| — | anda õigus anda välja arvamusi ja soovitusi kolmandate osalejate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

—

anda õigus anda välja arvamusi ja soovitusi kolmandate osalejate ettepanekute kohta;

| — | anda teatud tingimustel võimalus nõuda, et pooled algataksid konsultatsiooni või vaidluste lahendamise menetluse, juhul kui säästva arengu peatüki sätteid ei täideta. |
| --- | --- |

—

anda teatud tingimustel võimalus nõuda, et pooled algataksid konsultatsiooni või vaidluste lahendamise menetluse, juhul kui säästva arengu peatüki sätteid ei täideta.

| 1.30 | Samuti on oluline ette näha mõlema poole järelevalvemehhanismide kohtumised vähemalt kord aastas ühisorganina, et vaadata läbi säästva arengu peatükk ja koostada pooltele ühiseid teatisi ja soovitusi. |
| --- | --- |

1.30

Samuti on oluline ette näha mõlema poole järelevalvemehhanismide kohtumised vähemalt kord aastas ühisorganina, et vaadata läbi säästva arengu peatükk ja koostada pooltele ühiseid teatisi ja soovitusi.

| 1.31 | Atlandi-ülese majandusnõukogu raames tuleb algatada Atlandi-ülene töövõtjate dialoog ja keskkonnadialoog. Selle üleskutse esitas komitee juba arvamuses, mis avaldati 2009. aasta märtsis (1). |
| --- | --- |

1.31

Atlandi-ülese majandusnõukogu raames tuleb algatada Atlandi-ülene töövõtjate dialoog ja keskkonnadialoog. Selle üleskutse esitas komitee juba arvamuses, mis avaldati 2009. aasta märtsis (1).

| 1.32 | Komitee peaks viivitamatu prioriteedina looma ELi-USA kontaktrühma. |
| --- | --- |

1.32

Komitee peaks viivitamatu prioriteedina looma ELi-USA kontaktrühma.

2.   Sissejuhatus – taust

| 2.1 | Kui teatati ulatusliku Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste algusest ELi ja USA vahel, selgitati Euroopa Komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy ja Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama ühisavalduses: „Nende läbirääkimiste kaudu on Ameerika Ühendriikidel ja Euroopa Liidul võimalus mitte ainult laiendada kaubandust ja investeeringuid Atlandi-üleselt, vaid ka aidata kaasa ülemaailmsete eeskirjade loomisele, mis võivad tugevdada mitmepoolset kaubandussüsteemi.” |
| --- | --- |

2.1

Kui teatati ulatusliku Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste algusest ELi ja USA vahel, selgitati Euroopa Komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy ja Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama ühisavalduses: „Nende läbirääkimiste kaudu on Ameerika Ühendriikidel ja Euroopa Liidul võimalus mitte ainult laiendada kaubandust ja investeeringuid Atlandi-üleselt, vaid ka aidata kaasa ülemaailmsete eeskirjade loomisele, mis võivad tugevdada mitmepoolset kaubandussüsteemi.”

| 2.2 | Need väited rõhutavad kõnealuse lepingu potentsiaali luua standardeid mitmepoolses kontekstis. Viimasel ajal on EL avanud läbirääkimisi terve rea kahepoolsete kaubanduslepingute üle ja mõnel juhul need ka lõpule viinud. Need võivad küll kätkeda endas märkimisväärset potentsiaali, kuid komitee kinnitab, et eelistab kindlasti tugevat mitmepoolset lepingut, mis on kooskõlastatud WTO raames. On oluline, et EL jätkaks sellel kursil ja toetuks Balis 2013. aastal toimunud ministrite konverentsi tagasihoidlikele tulemustele. |
| --- | --- |

2.2

Need väited rõhutavad kõnealuse lepingu potentsiaali luua standardeid mitmepoolses kontekstis. Viimasel ajal on EL avanud läbirääkimisi terve rea kahepoolsete kaubanduslepingute üle ja mõnel juhul need ka lõpule viinud. Need võivad küll kätkeda endas märkimisväärset potentsiaali, kuid komitee kinnitab, et eelistab kindlasti tugevat mitmepoolset lepingut, mis on kooskõlastatud WTO raames. On oluline, et EL jätkaks sellel kursil ja toetuks Balis 2013. aastal toimunud ministrite konverentsi tagasihoidlikele tulemustele.

3.   Poliitiline taust

| 3.1 | Mõlemal pool Atlandi ookeani ja USA mõlemas poliitilises leeris on tohutu poliitiline tahe saavutada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistele edukas tulemus. Eesmärk peaks olema läbirääkimised USA praeguse valitsuse ametiajal lõpule viia. |
| --- | --- |

3.1

Mõlemal pool Atlandi ookeani ja USA mõlemas poliitilises leeris on tohutu poliitiline tahe saavutada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistele edukas tulemus. Eesmärk peaks olema läbirääkimised USA praeguse valitsuse ametiajal lõpule viia.

| 3.2 | Komitee tervitab läbirääkimiste südamlikku ja positiivset õhkkonda, mis sillutab teed edumeelse tulemuse suunas. Usaldust sisendavad komiteele mõlemad poole kinnitused, et läbirääkimiste tulemusel standardites järeleandmisi ei tehta. Pidades silmas küsimuse delikaatsust ja tungivaid nõudmisi maksimaalse läbipaistvuse kohta, mida komitee on laiapõhjaliselt kodanikuühiskonnalt kuulnud, jälgib ta läbirääkimisi tähelepanelikult ja ootab parimate tavade tutvustamist selles osas. |
| --- | --- |

3.2

Komitee tervitab läbirääkimiste südamlikku ja positiivset õhkkonda, mis sillutab teed edumeelse tulemuse suunas. Usaldust sisendavad komiteele mõlemad poole kinnitused, et läbirääkimiste tulemusel standardites järeleandmisi ei tehta. Pidades silmas küsimuse delikaatsust ja tungivaid nõudmisi maksimaalse läbipaistvuse kohta, mida komitee on laiapõhjaliselt kodanikuühiskonnalt kuulnud, jälgib ta läbirääkimisi tähelepanelikult ja ootab parimate tavade tutvustamist selles osas.

| 3.3 | Komitee märgib, et igasugune lõplik leping vajab läbirääkimiste igas etapis, kuni lepingu lõpliku versioonini suurt toetust ELi kodanike poolt, kes „on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 lõige 2). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub seetõttu nõukogul ja Euroopa Komisjonil järgida üksikasjalikult menetlusi, mis on ära toodud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218, eelkõige selle lõikes 10: „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamatult ja täielikult kõigil menetluse etappidel”. |
| --- | --- |

3.3

Komitee märgib, et igasugune lõplik leping vajab läbirääkimiste igas etapis, kuni lepingu lõpliku versioonini suurt toetust ELi kodanike poolt, kes „on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 lõige 2). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub seetõttu nõukogul ja Euroopa Komisjonil järgida üksikasjalikult menetlusi, mis on ära toodud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218, eelkõige selle lõikes 10: „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamatult ja täielikult kõigil menetluse etappidel”.

| 3.4 | Läbirääkimispartneritelt on vaja märkimisväärset jõupingutust, et kodanikuühiskonnaga korrapäraselt konsulteerida ja teda läbirääkimiste protsessiga kursis hoida. Oluline on täielik läbipaistvus ja eluliselt tähtis on ka see, et tekste jagataks sidusrühmadega võimalikult varases etapis, et konstruktiivseid märkusi oleks võimalik esitada etapis, kus läbirääkimiste protsessis oleks võimalik neid arvesse võtta. See aitaks kaasa ka sujuvale üleminekule Euroopa Komisjoni uue ametiaja alguses. |
| --- | --- |

3.4

Läbirääkimispartneritelt on vaja märkimisväärset jõupingutust, et kodanikuühiskonnaga korrapäraselt konsulteerida ja teda läbirääkimiste protsessiga kursis hoida. Oluline on täielik läbipaistvus ja eluliselt tähtis on ka see, et tekste jagataks sidusrühmadega võimalikult varases etapis, et konstruktiivseid märkusi oleks võimalik esitada etapis, kus läbirääkimiste protsessis oleks võimalik neid arvesse võtta. See aitaks kaasa ka sujuvale üleminekule Euroopa Komisjoni uue ametiaja alguses.

| 3.5 | Atlandi-ülest õhkkonda rikkusid teated USA Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA) spionaaži kohta. Seoses julgeolekuagentuuri tundliku teema ja käimasolevate kaubandusläbirääkimistega ütles Saksamaa kantsler Angela Merkel Bundestagis 18. novembril: „Atlandi-ülesed suhted ja seetõttu ka vabakaubanduslepingu läbirääkimised on praegu USA vastu esitatud süüdistuste tõttu kahtlemata pandud proovile. Süüdistused on rängad. Neile tuleb vastata, ja mis veelgi tähtsam tuleviku jaoks, tuleb taastada usaldus.” Euroopa Parlament kiitis heaks resolutsiooni (2), milles väljendatakse selgelt, et parlamendi heakskiit ELi-USA kaubanduslepingule „võib ohtu sattuda”, kui USA Riikliku Julgeolekuagentuuri massiline jälgimine ei lõpe. Komitee loodab, et selle valdkonna probleeme saab lahendada diplomaatia ja hea tahte abil. |
| --- | --- |

3.5

Atlandi-ülest õhkkonda rikkusid teated USA Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA) spionaaži kohta. Seoses julgeolekuagentuuri tundliku teema ja käimasolevate kaubandusläbirääkimistega ütles Saksamaa kantsler Angela Merkel Bundestagis 18. novembril: „Atlandi-ülesed suhted ja seetõttu ka vabakaubanduslepingu läbirääkimised on praegu USA vastu esitatud süüdistuste tõttu kahtlemata pandud proovile. Süüdistused on rängad. Neile tuleb vastata, ja mis veelgi tähtsam tuleviku jaoks, tuleb taastada usaldus.” Euroopa Parlament kiitis heaks resolutsiooni (2), milles väljendatakse selgelt, et parlamendi heakskiit ELi-USA kaubanduslepingule „võib ohtu sattuda”, kui USA Riikliku Julgeolekuagentuuri massiline jälgimine ei lõpe. Komitee loodab, et selle valdkonna probleeme saab lahendada diplomaatia ja hea tahte abil.

| 3.6 | Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimised on vajaliku usalduse taastamise lakmustest ning oluline on meenutada USA presidendi kantseleist esindajatekoja spiikrile (2013. aasta märtsis) saadetud kirja positiivset tooni, mis andis läbirääkimistele vajaliku häälestuse: „Võimalik kasu õigustab pingutusi ülekaalukalt.” Sellise lähenemisviisiga käsitleb teemat ka komitee. |
| --- | --- |

3.6

Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimised on vajaliku usalduse taastamise lakmustest ning oluline on meenutada USA presidendi kantseleist esindajatekoja spiikrile (2013. aasta märtsis) saadetud kirja positiivset tooni, mis andis läbirääkimistele vajaliku häälestuse: „Võimalik kasu õigustab pingutusi ülekaalukalt.” Sellise lähenemisviisiga käsitleb teemat ka komitee.

4.   Uuringud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta

| 4.1 | On alust olla skeptiline ülima edu väljavaadete suhtes, eriti kui arvesse võtta varasemaid kogemusi, eelkõige Sir Leon Brittani 1998. aasta algatust ning hilisemaid Atlandi-üleseid dialooge 2000. aastatel. Tagamaks vastastikku kasulikku tulemust, on meil vaja vaadelda ühiseid uuringuid, et kaaluda lähemalt töökohtade loomise ühiseid väljavaateid ja seda, kus võib esineda töökohtade kadu. Uued töökohad aga siiski ilma majanduskasvuta ei teki. Copenhagen Economicsi 2010. aasta uuring EList väljuvate otseinvesteeringute mõju kohta – mille kohaselt ei ole mõõdetavat negatiivset mõju töökohtadele karta – on samuti selles kontekstis kõnekas. |
| --- | --- |

4.1

On alust olla skeptiline ülima edu väljavaadete suhtes, eriti kui arvesse võtta varasemaid kogemusi, eelkõige Sir Leon Brittani 1998. aasta algatust ning hilisemaid Atlandi-üleseid dialooge 2000. aastatel. Tagamaks vastastikku kasulikku tulemust, on meil vaja vaadelda ühiseid uuringuid, et kaaluda lähemalt töökohtade loomise ühiseid väljavaateid ja seda, kus võib esineda töökohtade kadu. Uued töökohad aga siiski ilma majanduskasvuta ei teki. Copenhagen Economicsi 2010. aasta uuring EList väljuvate otseinvesteeringute mõju kohta – mille kohaselt ei ole mõõdetavat negatiivset mõju töökohtadele karta – on samuti selles kontekstis kõnekas.

| 4.2 | EL peaks olema piisavalt kõrgete eesmärkidega, et saavutada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste edukas tulemus. Turulepääsu osas on vastastikkuse põhimõtte järgimine oluline. Hiljutised uuringud (3), sealhulgas komisjonis läbi viidud mõjuhinnang, näitavad, et kasu toob ainult kõikehõlmav leping. |
| --- | --- |

4.2

EL peaks olema piisavalt kõrgete eesmärkidega, et saavutada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste edukas tulemus. Turulepääsu osas on vastastikkuse põhimõtte järgimine oluline. Hiljutised uuringud (3), sealhulgas komisjonis läbi viidud mõjuhinnang, näitavad, et kasu toob ainult kõikehõlmav leping.

| 4.3 | Läbirääkimised peavad toetuma juba saavutatud edule. On välja arvestatud, et ELi-USA suhted peavad juba praegu üleval 13 miljonit töökohta, annavad peaaegu 3,9 triljoni USA dollari väärtuses investeeringuid ning moodustavad 45 % maailma SKP-st. |
| --- | --- |

4.3

Läbirääkimised peavad toetuma juba saavutatud edule. On välja arvestatud, et ELi-USA suhted peavad juba praegu üleval 13 miljonit töökohta, annavad peaaegu 3,9 triljoni USA dollari väärtuses investeeringuid ning moodustavad 45 % maailma SKP-st.

| 4.4 | On juba tehtud intensiivseid statistilisi prognoose. Uuringukeskus Centre for Economic Research on pakkunud, et kõikehõlmava lepinguga kasvaks SKP ELis 119 miljardit eurot ja USAs 95 miljardit.
  Atlandi-ülese kaubanduse ettevõtluskoalitsiooni (Business Coalition for Transatlantic Trade) hinnangul looks Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus 0,5 miljonit kõrgelt tasustatud töökohta ELis ja USAs. |
| --- | --- |

4.4

On juba tehtud intensiivseid statistilisi prognoose. Uuringukeskus Centre for Economic Research on pakkunud, et kõikehõlmava lepinguga kasvaks SKP ELis 119 miljardit eurot ja USAs 95 miljardit.

Atlandi-ülese kaubanduse ettevõtluskoalitsiooni (Business Coalition for Transatlantic Trade) hinnangul looks Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus 0,5 miljonit kõrgelt tasustatud töökohta ELis ja USAs.

| 4.5 | On siiski ka vähem optimistlikke prognoose, näiteks keskuse Centre for Economic Policy Research (CEPR) hinnangul luuakse põhiosa uusi töökohti madala kvalifikatsiooniga sektorites, samal ajal kui ELi elektroonikasektoris vähenevad eelkõige kõrget kvalifikatsiooni nõudvad töökohad. CEPR väidab, et 0,2–0,5 % ELi töötajatest peab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse põhjustatud majanduse restruktureerimise tõttu töökohta vahetama. Oluline on selliseid muutusi võimalikult varajases etapis ette näha ja võtta asjaomastes sektorites ja liikmesriikides sobivaid meetmeid, kaardistades ülekantavad oskused ja koolitades ümber kvalifitseeritud tööjõu. |
| --- | --- |

4.5

On siiski ka vähem optimistlikke prognoose, näiteks keskuse Centre for Economic Policy Research (CEPR) hinnangul luuakse põhiosa uusi töökohti madala kvalifikatsiooniga sektorites, samal ajal kui ELi elektroonikasektoris vähenevad eelkõige kõrget kvalifikatsiooni nõudvad töökohad. CEPR väidab, et 0,2–0,5 % ELi töötajatest peab Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse põhjustatud majanduse restruktureerimise tõttu töökohta vahetama. Oluline on selliseid muutusi võimalikult varajases etapis ette näha ja võtta asjaomastes sektorites ja liikmesriikides sobivaid meetmeid, kaardistades ülekantavad oskused ja koolitades ümber kvalifitseeritud tööjõu.

| 4.6 | On paratamatu, et eduka Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse mõju saab olema ebaühtlane; selle mõju varieerub riigiti, piirkonniti ja valdkonniti. Kuna läbirääkimised hõlmavad statistilisi prognoose, tuleb neid seetõttu pidevalt ajakohastada ja jälgida; lubadusi tuleb korrigeerida vastavalt reaalsele arengule. |
| --- | --- |

4.6

On paratamatu, et eduka Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse mõju saab olema ebaühtlane; selle mõju varieerub riigiti, piirkonniti ja valdkonniti. Kuna läbirääkimised hõlmavad statistilisi prognoose, tuleb neid seetõttu pidevalt ajakohastada ja jälgida; lubadusi tuleb korrigeerida vastavalt reaalsele arengule.

| 4.7 | On eluliselt tähtis, et komitee edendaks vajalikke mõju hindamise uuringuid, eelkõige töökohtade loomise, töökohtade liikuvuse, töökohtade kvaliteedi ja tehnoloogia rakendamise valdkonnas, ja oleks nendega kursis. |
| --- | --- |

4.7

On eluliselt tähtis, et komitee edendaks vajalikke mõju hindamise uuringuid, eelkõige töökohtade loomise, töökohtade liikuvuse, töökohtade kvaliteedi ja tehnoloogia rakendamise valdkonnas, ja oleks nendega kursis.

| 4.8 | Sellised uuringud kuuluvad juba ELi menetluse juurde (nt Euroopa Komisjonis praegu käsilolev kaubanduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnang (4)), kuid on oluline, et see oleks laiapõhjaline, avatud, läbipaistev ja kodanikuühiskonda pidevalt kaasav. Komitee soovib omakorda anda siinkohal oma olulise ja korrapärase panuse. Kodanikuühiskonda tuleb pidevalt ja konstruktiivselt kaasata ja tema rolli põhimõtteliselt tunnustada kogu protsessi vältel. Käesolev arvamus kujutab endast komitee esialgset panust sellesse. |
| --- | --- |

4.8

Sellised uuringud kuuluvad juba ELi menetluse juurde (nt Euroopa Komisjonis praegu käsilolev kaubanduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnang (4)), kuid on oluline, et see oleks laiapõhjaline, avatud, läbipaistev ja kodanikuühiskonda pidevalt kaasav. Komitee soovib omakorda anda siinkohal oma olulise ja korrapärase panuse. Kodanikuühiskonda tuleb pidevalt ja konstruktiivselt kaasata ja tema rolli põhimõtteliselt tunnustada kogu protsessi vältel. Käesolev arvamus kujutab endast komitee esialgset panust sellesse.

| 4.9 | Komitee jätab endale õiguse hinnata lõplikku tulemust kõiki neid kaalutlusi silmas pidades. |
| --- | --- |

4.9

Komitee jätab endale õiguse hinnata lõplikku tulemust kõiki neid kaalutlusi silmas pidades.

5.   Tariifide kaotamine Atlandi-üleses kaubanduses

| 5.1 | Vaatamata suhteliselt madalatele tariifidele on mõlemal pool Atlandi ookeani kehtestatud ka ülikõrgeid tollitariife sellistele tundlikele toodetele nagu tubakas, tekstiilid ja riided, suhkur, jalatsid, piimatooted ja mõned köögiviljad. Peale selle säilitab USA kõrged tariifid toidu-, kala- ja liha, teravilja-, pasta- ja šokolaaditoodetele. Nende sektorite ettevõtetele oleks tariifide kaotamine tugev stiimul ekspordiga tegelemiseks. |
| --- | --- |

5.1

Vaatamata suhteliselt madalatele tariifidele on mõlemal pool Atlandi ookeani kehtestatud ka ülikõrgeid tollitariife sellistele tundlikele toodetele nagu tubakas, tekstiilid ja riided, suhkur, jalatsid, piimatooted ja mõned köögiviljad. Peale selle säilitab USA kõrged tariifid toidu-, kala- ja liha, teravilja-, pasta- ja šokolaaditoodetele. Nende sektorite ettevõtetele oleks tariifide kaotamine tugev stiimul ekspordiga tegelemiseks.

| 5.2 | Lisaks iseloomustab Atlandi-ülest kaubandust ettevõtetesisese kaubanduse ja vahetoodetega kauplemise märkimisväärne osakaal. Lõpptooteni jõutakse sageli üsna keeruka tarneahela kaudu, mille puhul isegi madalad tariifid mõjutaksid märkimisväärselt toote konkurentsivõimet. Seega tuleks alates esimesest päevast pärast lepingu jõustumist kõrvaldada nii palju tariife kui võimalik. Allesjäävate tariifide puhul ei tohiks üleminekuperiood ületada viit aastat. |
| --- | --- |

5.2

Lisaks iseloomustab Atlandi-ülest kaubandust ettevõtetesisese kaubanduse ja vahetoodetega kauplemise märkimisväärne osakaal. Lõpptooteni jõutakse sageli üsna keeruka tarneahela kaudu, mille puhul isegi madalad tariifid mõjutaksid märkimisväärselt toote konkurentsivõimet. Seega tuleks alates esimesest päevast pärast lepingu jõustumist kõrvaldada nii palju tariife kui võimalik. Allesjäävate tariifide puhul ei tohiks üleminekuperiood ületada viit aastat.

6.   Põhimõtteliste erinevuste ületamine reguleerimises ja standardite kehtestamises

| 6.1 | Nii USA kui ELi pool tunnistavad ühiselt, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse suur potentsiaal peitub õigusvaldkonnas. Komitee tervitab ELi-poolse läbirääkimiste juhi Ignacio Garcia Bercero antud kindlat lubadust, et „nende läbirääkimiste eesmärk ei ole – ja ma kordan, ei ole – standardite lõdvendamine”. |
| --- | --- |

6.1

Nii USA kui ELi pool tunnistavad ühiselt, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse suur potentsiaal peitub õigusvaldkonnas. Komitee tervitab ELi-poolse läbirääkimiste juhi Ignacio Garcia Bercero antud kindlat lubadust, et „nende läbirääkimiste eesmärk ei ole – ja ma kordan, ei ole – standardite lõdvendamine”.

| 6.2 | See on ELi jaoks põhimõtteline küsimus ning toetudes sellele lubadusele ja asjaolule, et sama kinnitas ka USA poolne läbirääkimiste juht Dan Mullaney kodanikuühiskonna infotunnis 2013. aasta novembris, jätab komitee käesolevas arvamuses rõhutamata mõned paljudest murekohtadest, mis võiksid tekkida, kui sellest lubadusest ei peeta täiel määral kinni. |
| --- | --- |

6.2

See on ELi jaoks põhimõtteline küsimus ning toetudes sellele lubadusele ja asjaolule, et sama kinnitas ka USA poolne läbirääkimiste juht Dan Mullaney kodanikuühiskonna infotunnis 2013. aasta novembris, jätab komitee käesolevas arvamuses rõhutamata mõned paljudest murekohtadest, mis võiksid tekkida, kui sellest lubadusest ei peeta täiel määral kinni.

| 6.3 | USA ei ole mitte ainult ELi suurim kaubanduspartner, vaid ka sama mõttelaadiga partner, kellega on palju ühiseid ideaale ja väärtusi. ELi ja USA vaheline ühisosa on kaugelt suurem kui meie erinevused. See on harvaesinev olukord ja suurepärane lähtealus paljutõotavatele tulemustele. Et kasutada ära ekspordi täit potentsiaali, peaksime keskenduma mittetariifsete tõkete kaotamisele ja lahendamisele vastastikku kasulikul viisil, säilitades samas kodanike, tarbijate, tööjõu ja keskkonna kaitse praeguse taseme. See peaks olema lähtealuseks. |
| --- | --- |

6.3

USA ei ole mitte ainult ELi suurim kaubanduspartner, vaid ka sama mõttelaadiga partner, kellega on palju ühiseid ideaale ja väärtusi. ELi ja USA vaheline ühisosa on kaugelt suurem kui meie erinevused. See on harvaesinev olukord ja suurepärane lähtealus paljutõotavatele tulemustele. Et kasutada ära ekspordi täit potentsiaali, peaksime keskenduma mittetariifsete tõkete kaotamisele ja lahendamisele vastastikku kasulikul viisil, säilitades samas kodanike, tarbijate, tööjõu ja keskkonna kaitse praeguse taseme. See peaks olema lähtealuseks.

| 6.4 | Siiski on mitmeid lähenemisviise reguleerimisele ja standardite kehtestamisele ja neid on vaja põhjalikumalt käsitleda mitmetes sektorites, näiteks kemikaalide, toiduohutuse, põllumajanduse, mootorsõidukite, kosmeetikatoodete, tekstiili- ja rõivatoodete ning ravimite valdkonnas. Paljudes valdkondades peaks olema võimalik saavutada vastastikust kasu suurema regulatiivse sidususe, ühtlustamise ning testide ja vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kaudu, et saavutada sarnaste protsesside abil sarnaseid tulemusi. Kõigis neis viisides tuleks siiski järgida rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

6.4

Siiski on mitmeid lähenemisviise reguleerimisele ja standardite kehtestamisele ja neid on vaja põhjalikumalt käsitleda mitmetes sektorites, näiteks kemikaalide, toiduohutuse, põllumajanduse, mootorsõidukite, kosmeetikatoodete, tekstiili- ja rõivatoodete ning ravimite valdkonnas. Paljudes valdkondades peaks olema võimalik saavutada vastastikust kasu suurema regulatiivse sidususe, ühtlustamise ning testide ja vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kaudu, et saavutada sarnaste protsesside abil sarnaseid tulemusi. Kõigis neis viisides tuleks siiski järgida rahvusvahelisi standardeid.

| 6.5 | Kaubanduse hõlbustamise huvides peaks menetluste moderniseerimine ja tollialane koostöö viima asjaajamise lihtsustamise ning tarbetute lõivude ja kontrollide kaotamiseni. |
| --- | --- |

6.5

Kaubanduse hõlbustamise huvides peaks menetluste moderniseerimine ja tollialane koostöö viima asjaajamise lihtsustamise ning tarbetute lõivude ja kontrollide kaotamiseni.

| 6.6 | ELi ja USA tihedama õiguskoostöö oluline tunnusjoon peaks olema parimate tavade edendamine ja tutvustamine ning mõlemal pool Atlandi ookeani elavate inimeste turvalisuse, tervise ja majandusliku heaolu parandamine. |
| --- | --- |

6.6

ELi ja USA tihedama õiguskoostöö oluline tunnusjoon peaks olema parimate tavade edendamine ja tutvustamine ning mõlemal pool Atlandi ookeani elavate inimeste turvalisuse, tervise ja majandusliku heaolu parandamine.

| 6.7 | Samasugustest kõrgetest eesmärkidest tuleks juhinduda läbirääkimistes tehniliste kaubandustõkete üle, kusjuures selleteemaline laiendatud peatükk, milles juhindutakse standardite taseme säilitamisest, võiks olla üks viis, kuidas suurendada usaldust meie vastava õigussüsteemi vastu. |
| --- | --- |

6.7

Samasugustest kõrgetest eesmärkidest tuleks juhinduda läbirääkimistes tehniliste kaubandustõkete üle, kusjuures selleteemaline laiendatud peatükk, milles juhindutakse standardite taseme säilitamisest, võiks olla üks viis, kuidas suurendada usaldust meie vastava õigussüsteemi vastu.

| 6.8 | Tuleb kehtestada tõhusad mehhanismid uute tõkete takistamiseks, viies läbi varaseid konsultatsioone eeskirjade üle, millel võib olla märkimisväärne mõju tööstusele kas USAs või ELis, juhul kui see annab võimaluse kõigile huvitatud osalejatele kaasa rääkida. See ei tohi ohustada õigust reguleerida tervise-, kodaniku/tarbijakaitset, tööturu- ja keskkonnastandardeid tasemel, mida lepingupooled peavad avalikes huvides asjakohaseks. |
| --- | --- |

6.8

Tuleb kehtestada tõhusad mehhanismid uute tõkete takistamiseks, viies läbi varaseid konsultatsioone eeskirjade üle, millel võib olla märkimisväärne mõju tööstusele kas USAs või ELis, juhul kui see annab võimaluse kõigile huvitatud osalejatele kaasa rääkida. See ei tohi ohustada õigust reguleerida tervise-, kodaniku/tarbijakaitset, tööturu- ja keskkonnastandardeid tasemel, mida lepingupooled peavad avalikes huvides asjakohaseks.

| 6.9 | Oluline on, et reguleerivad otsused, mis loovad tavasid mõlemal pool Atlandi ookeani, ning õigusalane koostöö USA ja ELi vahel toetuks mitmetele põhimõtetele, nagu läbipaistvus, vastutustunne ja poliitikakujundus, mis põhineb ühiskonna kõigist osadest avatud ja erapooletul viisil kogutud tõenditel. |
| --- | --- |

6.9

Oluline on, et reguleerivad otsused, mis loovad tavasid mõlemal pool Atlandi ookeani, ning õigusalane koostöö USA ja ELi vahel toetuks mitmetele põhimõtetele, nagu läbipaistvus, vastutustunne ja poliitikakujundus, mis põhineb ühiskonna kõigist osadest avatud ja erapooletul viisil kogutud tõenditel.

| 6.10 | Pooltevahelisi erinevusi eeskirjade ja standardite osas saab suuresti vähendada tulevaste eeskirjadega laiapõhjalise dialoogi ja konsultatsioonide kaudu, millega saab tasandada erimeelsusi ja vähendada nii tootjate kui tarbijate kulusid. |
| --- | --- |

6.10

Pooltevahelisi erinevusi eeskirjade ja standardite osas saab suuresti vähendada tulevaste eeskirjadega laiapõhjalise dialoogi ja konsultatsioonide kaudu, millega saab tasandada erimeelsusi ja vähendada nii tootjate kui tarbijate kulusid.

7.   Säästev areng ja erinevad standardid

| 7.1 | EL ja USA etendavad olulist rolli arutelus säästva arengu üle globaalsel tasandil, samuti rahvusvahelises koostöös, mis aitab saavutada asjaomaseid eesmärke. Samal ajal on oluline nii ELi kui USA jaoks töötada säästva arengu ja selle kolme samba (majanduskasv, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse) suunas oma inimeste heaolu nimel. Sellega seoses pakub Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ja eelkõige selle kaubandust ja säästvat arengut käsitlev osa võimaluse ELile ja USAle kinnitada oma pühendumist säästva arengu toetamisele oma vastavate poliitikameetmete kaudu, samuti tugevamate kaubandus- ja investeeringuvoogude, dialoogi ja koostöö kaudu, mis on ette nähtud tulevases lepingus. |
| --- | --- |

7.1

EL ja USA etendavad olulist rolli arutelus säästva arengu üle globaalsel tasandil, samuti rahvusvahelises koostöös, mis aitab saavutada asjaomaseid eesmärke. Samal ajal on oluline nii ELi kui USA jaoks töötada säästva arengu ja selle kolme samba (majanduskasv, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse) suunas oma inimeste heaolu nimel. Sellega seoses pakub Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus ja eelkõige selle kaubandust ja säästvat arengut käsitlev osa võimaluse ELile ja USAle kinnitada oma pühendumist säästva arengu toetamisele oma vastavate poliitikameetmete kaudu, samuti tugevamate kaubandus- ja investeeringuvoogude, dialoogi ja koostöö kaudu, mis on ette nähtud tulevases lepingus.

| 7.2 | Alates 2009. aasta detsembrist on EL kooskõlas Lissaboni lepinguga (5) püüdnud lisada kaubanduse ja säästva arengu peatükki igasse kaubanduslepingusse, mille üle ta on läbirääkimisi pidanud. Seda toetab kindlalt komitee, samuti Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

7.2

Alates 2009. aasta detsembrist on EL kooskõlas Lissaboni lepinguga (5) püüdnud lisada kaubanduse ja säästva arengu peatükki igasse kaubanduslepingusse, mille üle ta on läbirääkimisi pidanud. Seda toetab kindlalt komitee, samuti Euroopa Parlament.

| 7.3 | On tähtis, et uues lepingus kinnitatakse taas poolte õigust reguleerida ja seada omaenda säästva arengu prioriteedid, poliitikameetmed ja seadused kooskõlas poolte pühendumisega rahvusvahelistele standarditele ja lepingutele. |
| --- | --- |

7.3

On tähtis, et uues lepingus kinnitatakse taas poolte õigust reguleerida ja seada omaenda säästva arengu prioriteedid, poliitikameetmed ja seadused kooskõlas poolte pühendumisega rahvusvahelistele standarditele ja lepingutele.

| 7.4 | Tervitatav on komisjoni sageli tsiteeritud kinnitus, et ELi tervishoiu-, turvalisuse-, keskkonna-, tööjõu ja tarbijakaitse standardeid ei lõdvendata. Komitee peaks ka seda jälgima, tagamaks, et seda pühendumist ei õõnestata. |
| --- | --- |

7.4

Tervitatav on komisjoni sageli tsiteeritud kinnitus, et ELi tervishoiu-, turvalisuse-, keskkonna-, tööjõu ja tarbijakaitse standardeid ei lõdvendata. Komitee peaks ka seda jälgima, tagamaks, et seda pühendumist ei õõnestata.

| 7.5 | Sellelt lähtealuselt peaksime me jätkama, käsitledes peamisi murekohti ja pakkudes välja positiivseid tulevikulahendusi, muu hulgas sotsiaalsetes küsimustes. Komitee peab tunnustama Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust oma kestva prioriteedina kogu läbirääkimiste ja rakendamise aja vältel. |
| --- | --- |

7.5

Sellelt lähtealuselt peaksime me jätkama, käsitledes peamisi murekohti ja pakkudes välja positiivseid tulevikulahendusi, muu hulgas sotsiaalsetes küsimustes. Komitee peab tunnustama Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust oma kestva prioriteedina kogu läbirääkimiste ja rakendamise aja vältel.

| 7.6 | Pooled peaksid kinnitama taas oma pühendumist õigusaktide tõhusale rakendamisele ja jõustamisele töösuhete valdkonnas. Nad peaksid samuti taas kinnitama oma kohustusi, mis tulenevad liikmesusest Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis (ILO), sealhulgas ILO 1998. aastal vastu võetud ja kõigile ILO liikmetele siduvast deklaratsioonist aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl. ILO kaheksa põhikonventsiooni (mis kinnitati WTO Singapuri ministrite deklaratsiooniga 1996. aastal) peavad jääma Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kõigi säästva arengu peatükkide sotsiaalsete aspektide miinimumaluseks, nagu nad on seda olnud kõigi ELi hiljutiste vabakaubanduslepingute (6) puhul. |
| --- | --- |

7.6

Pooled peaksid kinnitama taas oma pühendumist õigusaktide tõhusale rakendamisele ja jõustamisele töösuhete valdkonnas. Nad peaksid samuti taas kinnitama oma kohustusi, mis tulenevad liikmesusest Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis (ILO), sealhulgas ILO 1998. aastal vastu võetud ja kõigile ILO liikmetele siduvast deklaratsioonist aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl. ILO kaheksa põhikonventsiooni (mis kinnitati WTO Singapuri ministrite deklaratsiooniga 1996. aastal) peavad jääma Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kõigi säästva arengu peatükkide sotsiaalsete aspektide miinimumaluseks, nagu nad on seda olnud kõigi ELi hiljutiste vabakaubanduslepingute (6) puhul.

| 7.7 | EL on alati pööranud rõhku sotsiaalsetele küsimustele oma siseturu teostamisel ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on elav näide ELi pühendumisest dialoogile ja konsensusele. Austades samas USA pisut erinevat sotsiaalset mudelit, peaks EL siiski tugevalt edendama ja kaitsma oma sotsiaalsel solidaarsusel põhinevat mudelit. |
| --- | --- |

7.7

EL on alati pööranud rõhku sotsiaalsetele küsimustele oma siseturu teostamisel ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on elav näide ELi pühendumisest dialoogile ja konsensusele. Austades samas USA pisut erinevat sotsiaalset mudelit, peaks EL siiski tugevalt edendama ja kaitsma oma sotsiaalsel solidaarsusel põhinevat mudelit.

| 7.8 | Pooled peaksid tunnistama, kui oluline on globaalne keskkonnaalane juhtimine ja eeskirjad ühiste keskkonnaalaste väljakutsetega toimetulekuks. Nad peaksid kinnitama taas oma pühendumist õigusaktide tõhusale rakendamisele ja jõustamisele keskkonnavaldkonnas. Lisaks peaksid pooled taas kinnitama oma kindlat kavatsust astuda samme, et tagada ja edendada loodusvarade säilimine, säästev kasutamine ja majandamine. Sellega seoses peaksid pooled samuti taas kinnitama oma pühendumist mitmepoolsetele keskkonnalepingutele. |
| --- | --- |

7.8

Pooled peaksid tunnistama, kui oluline on globaalne keskkonnaalane juhtimine ja eeskirjad ühiste keskkonnaalaste väljakutsetega toimetulekuks. Nad peaksid kinnitama taas oma pühendumist õigusaktide tõhusale rakendamisele ja jõustamisele keskkonnavaldkonnas. Lisaks peaksid pooled taas kinnitama oma kindlat kavatsust astuda samme, et tagada ja edendada loodusvarade säilimine, säästev kasutamine ja majandamine. Sellega seoses peaksid pooled samuti taas kinnitama oma pühendumist mitmepoolsetele keskkonnalepingutele.

| 7.9 | Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus peaks andma ka võimaluse ELile ja USA-le edendada jätkuvalt kaubandust ja investeeringuid, mis toetavad säästvat arengut, näiteks kaubanduse liberaliseerimist keskkonnaalaste kaupade ja teenuste osas (kooskõlas Davoses 24. jaanuaril 2014. aastal avaldatud algatusega, millega mõlemad osapooled on ühinenud), ettevõtete sotsiaalse vastutuse osas jms. |
| --- | --- |

7.9

Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus peaks andma ka võimaluse ELile ja USA-le edendada jätkuvalt kaubandust ja investeeringuid, mis toetavad säästvat arengut, näiteks kaubanduse liberaliseerimist keskkonnaalaste kaupade ja teenuste osas (kooskõlas Davoses 24. jaanuaril 2014. aastal avaldatud algatusega, millega mõlemad osapooled on ühinenud), ettevõtete sotsiaalse vastutuse osas jms.

| 7.10 | Erinevalt USAst ei ole EL siiani lisanud tööturu- ja keskkonnaküsimusi säästva arengu peatükis üldise vaidluste lahendamise menetluse alla. Selle asemel alluvad need konsultatsioonimenetlusele, mis ei saa tingida kaubandussanktsioone. Selle seisukoha taga peituv loogika ei ole selge ja komitee palub komisjonilt selgitusi. |
| --- | --- |

7.10

Erinevalt USAst ei ole EL siiani lisanud tööturu- ja keskkonnaküsimusi säästva arengu peatükis üldise vaidluste lahendamise menetluse alla. Selle asemel alluvad need konsultatsioonimenetlusele, mis ei saa tingida kaubandussanktsioone. Selle seisukoha taga peituv loogika ei ole selge ja komitee palub komisjonilt selgitusi.

8.   Investeerimine

| 8.1 | Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest on ELil pädevus investeeringute alal. Uus leping asendaks kõiki üksikuid kahepoolseid investeerimislepinguid USA ja üheksa liikmesriigi vahel. |
| --- | --- |

8.1

Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest on ELil pädevus investeeringute alal. Uus leping asendaks kõiki üksikuid kahepoolseid investeerimislepinguid USA ja üheksa liikmesriigi vahel.

| 8.2 | Mitmepoolsel tasandil on EL ja USA WTO kaubandusalaste investeerimismeetmete lepingu osalejad. Seda kohaldatakse siiski vaid meetmetele, mis puudutavad kauplemist kaupadega, jättes välja teenused ja muud tähtsad valdkonnad, mis on arenenud viimase 20 aasta jooksul. Lisaks sellele leppisid EL ja USA 2012. aasta aprillis kokku paljutõotavates investeerimispõhimõtetes ja kutsusid teisi riike üles eeskuju järgima. |
| --- | --- |

8.2

Mitmepoolsel tasandil on EL ja USA WTO kaubandusalaste investeerimismeetmete lepingu osalejad. Seda kohaldatakse siiski vaid meetmetele, mis puudutavad kauplemist kaupadega, jättes välja teenused ja muud tähtsad valdkonnad, mis on arenenud viimase 20 aasta jooksul. Lisaks sellele leppisid EL ja USA 2012. aasta aprillis kokku paljutõotavates investeerimispõhimõtetes ja kutsusid teisi riike üles eeskuju järgima.

| 8.3 | Investori ja riigi vaidluste lahendamise mehhanismi lisamise küsimus on tekitanud üldsuse hulgas suurt huvi ja muret mõlemal pool Atlandi ookeani. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab märkimisväärset avalikku huvi, mida tekitas agressiivne kohtuprotsess (7), ja komisjoni otsust pidada eraldi avalikku konsultatsiooni investeeringute kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamise üle avalikkuse suure huvi tõttu. See 27. märtsil 2014. aastal avatud avalik konsultatsioon on hea näide sellest, kuidas julgustada kodanikuühiskonda läbirääkimistele oma panust andma. |
| --- | --- |

8.3

Investori ja riigi vaidluste lahendamise mehhanismi lisamise küsimus on tekitanud üldsuse hulgas suurt huvi ja muret mõlemal pool Atlandi ookeani. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab märkimisväärset avalikku huvi, mida tekitas agressiivne kohtuprotsess (7), ja komisjoni otsust pidada eraldi avalikku konsultatsiooni investeeringute kaitse ning investori ja riigi vaidluste lahendamise üle avalikkuse suure huvi tõttu. See 27. märtsil 2014. aastal avatud avalik konsultatsioon on hea näide sellest, kuidas julgustada kodanikuühiskonda läbirääkimistele oma panust andma.

| 8.4 | Komitee peab oluliseks, et ükski investori ja riigi vaidluste lahendamise säte Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluses ei takistaks ELi liikmesriikide võimet kehtestada eeskirju avalikes huvides. Komitee võtab teadmiseks püüdlused läbipaistvuse suurendamise suunas ja koostab eraldi arvamuse investorite ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. |
| --- | --- |

8.4

Komitee peab oluliseks, et ükski investori ja riigi vaidluste lahendamise säte Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluses ei takistaks ELi liikmesriikide võimet kehtestada eeskirju avalikes huvides. Komitee võtab teadmiseks püüdlused läbipaistvuse suurendamise suunas ja koostab eraldi arvamuse investorite ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta.

| 8.5 | 3. oktoobril 2013. aastal komisjoni avaldatud teabelehes teeb komisjon ettepanekud investori ja riigi vaidluste lahendamise menetluste potentsiaalse väärkasutamise lõpetamiseks. Komitee leiab siiski, et mitmetes mõistetes, näiteks muu hulgas mõistes „tühised nõuded” ja „avalik eesmärk” puudub selgus. On oluline, et viivitamatult lisataks korraliku määratluse. |
| --- | --- |

8.5

3. oktoobril 2013. aastal komisjoni avaldatud teabelehes teeb komisjon ettepanekud investori ja riigi vaidluste lahendamise menetluste potentsiaalse väärkasutamise lõpetamiseks. Komitee leiab siiski, et mitmetes mõistetes, näiteks muu hulgas mõistes „tühised nõuded” ja „avalik eesmärk” puudub selgus. On oluline, et viivitamatult lisataks korraliku määratluse.

| 8.6 | Komitee peab tähtsaks, et ELi läbirääkimiste positsioonis oleks ette nähtud investori ja riigi vaidluste lahendamise lisamiseks mitmeid tingimusi, millest üks peaks olema see, et lepingu vastavad sätted lubaksid liikmesriigil „järgida õiguspärase avaliku poliitikavaldkonna, nagu näiteks sotsiaal-, keskkonna-, julgeoleku-, tarbijakaitse, finantssüsteemi stabiilsuse, rahvatervise ja ohutuse poliitika eesmärke mittediskrimineerival viisil”. On oluline, et see tõdemus oleks ELi läbirääkijate jaoks juhtpõhimõte ning seda tuleks lepingus selgelt nimetada. |
| --- | --- |

8.6

Komitee peab tähtsaks, et ELi läbirääkimiste positsioonis oleks ette nähtud investori ja riigi vaidluste lahendamise lisamiseks mitmeid tingimusi, millest üks peaks olema see, et lepingu vastavad sätted lubaksid liikmesriigil „järgida õiguspärase avaliku poliitikavaldkonna, nagu näiteks sotsiaal-, keskkonna-, julgeoleku-, tarbijakaitse, finantssüsteemi stabiilsuse, rahvatervise ja ohutuse poliitika eesmärke mittediskrimineerival viisil”. On oluline, et see tõdemus oleks ELi läbirääkijate jaoks juhtpõhimõte ning seda tuleks lepingus selgelt nimetada.

9.   VKEd

| 9.1 | Nii Euroopa Liidus kui Ameerika Ühendriikides on VKEd ja idufirmad majanduskasvu ja töökohtade loomise peamine mootor. VKEsid on ELis üle 20 miljoni ja USAs 28 miljonit. Mõlemal pool Atlandi ookeani on VKEd innovatsiooni, uute toodete ning uute teenuste oluline allikas ning nad saavad juba praegu kasu Atlandi-ülesest kaubandusest. |
| --- | --- |

9.1

Nii Euroopa Liidus kui Ameerika Ühendriikides on VKEd ja idufirmad majanduskasvu ja töökohtade loomise peamine mootor. VKEsid on ELis üle 20 miljoni ja USAs 28 miljonit. Mõlemal pool Atlandi ookeani on VKEd innovatsiooni, uute toodete ning uute teenuste oluline allikas ning nad saavad juba praegu kasu Atlandi-ülesest kaubandusest.

| 9.2 | Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus on eriti väärtuslik VKEdele, võttes arvesse, et kaubandustõkked kipuvad rohkem koormama väikseid ettevõtteid, kellel on nendega toimetulekuks vähem ressursse kui suurtel firmadel. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalsed kasutegurid VKEdele hõlmavad mittetariifseid tõkkeid, teenuseid, e-kaubandust, riigihankeid, tolli ja kaubanduse lihtsustamist ning intellektuaalomandiõigusi. |
| --- | --- |

9.2

Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus on eriti väärtuslik VKEdele, võttes arvesse, et kaubandustõkked kipuvad rohkem koormama väikseid ettevõtteid, kellel on nendega toimetulekuks vähem ressursse kui suurtel firmadel. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalsed kasutegurid VKEdele hõlmavad mittetariifseid tõkkeid, teenuseid, e-kaubandust, riigihankeid, tolli ja kaubanduse lihtsustamist ning intellektuaalomandiõigusi.

| 9.3 | Komitee toetab Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse VKEdele pühendatud peatüki lisamist. See peatükk looks mehhanismid mõlema poole koostööks, lihtsustamaks VKEde osalemist Atlandi-üleses kaubanduses. Sätetes võiks olla ka ette nähtud VKEde komisjon, mis tegeleks VKEde kogukonnaga ning arendaks veebipõhist teavet ja muid ressursse, mis aitaksid VKEdel mõista lepingu sätteid ja seda, kuidas need sätted neile kasulikud on. |
| --- | --- |

9.3

Komitee toetab Atlandi-ülesesse kaubandus- ja investeerimispartnerlusse VKEdele pühendatud peatüki lisamist. See peatükk looks mehhanismid mõlema poole koostööks, lihtsustamaks VKEde osalemist Atlandi-üleses kaubanduses. Sätetes võiks olla ka ette nähtud VKEde komisjon, mis tegeleks VKEde kogukonnaga ning arendaks veebipõhist teavet ja muid ressursse, mis aitaksid VKEdel mõista lepingu sätteid ja seda, kuidas need sätted neile kasulikud on.

10.   Tarbijate huvi

| 10.1 | Tarbijate huvi on Atlandi-ülesese kaubandus- ja investeerimispartnerluse jaoks kriitilise tähtsusega. See paneb tarbijad ostma, mis omakorda avaldab majanduskasvule ja töökohtadele positiivset mõju. Seega on esmatähtis, et tarbijatele antaks tagatisi, mis looksid usaldust Atlandi-ülese turu suhtes. Selge kinnitus, et kehtivaid standardeid ei lõdvendata, oleks hea algus. Omakorda väljakutse on selle lubaduse reaalsuseks muutmine, kehtestades selge õigusraamistiku, et standardite lõdvendamist vältida ja teavitades muude algatuste kõrval kodanikuühiskonda õigeaegselt ja nõuetekohaselt õigusalase lähenemise protsessist. Tuleks lisada ka sätted, mis säilitavad kodanikele õiguse nõuda jõustamist, kui neid sätteid rikutakse. |
| --- | --- |

10.1

Tarbijate huvi on Atlandi-ülesese kaubandus- ja investeerimispartnerluse jaoks kriitilise tähtsusega. See paneb tarbijad ostma, mis omakorda avaldab majanduskasvule ja töökohtadele positiivset mõju. Seega on esmatähtis, et tarbijatele antaks tagatisi, mis looksid usaldust Atlandi-ülese turu suhtes. Selge kinnitus, et kehtivaid standardeid ei lõdvendata, oleks hea algus. Omakorda väljakutse on selle lubaduse reaalsuseks muutmine, kehtestades selge õigusraamistiku, et standardite lõdvendamist vältida ja teavitades muude algatuste kõrval kodanikuühiskonda õigeaegselt ja nõuetekohaselt õigusalase lähenemise protsessist. Tuleks lisada ka sätted, mis säilitavad kodanikele õiguse nõuda jõustamist, kui neid sätteid rikutakse.

| 10.2 | On väljendatud muret, et piiride avamine ja kaubandustõkete kaotamine võib viia saastatud toiduainete suurema leviku ja mõjuni. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus pakub suurepärast võimalust välja arendada nii ELi kui USAd kattev häiresüsteem. Eesmärk oleks parandada tarbijakaitset ja viia miinimumini negatiivsed mõjud kaubandusele, kui selline puhang peaks tekkima. |
| --- | --- |

10.2

On väljendatud muret, et piiride avamine ja kaubandustõkete kaotamine võib viia saastatud toiduainete suurema leviku ja mõjuni. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus pakub suurepärast võimalust välja arendada nii ELi kui USAd kattev häiresüsteem. Eesmärk oleks parandada tarbijakaitset ja viia miinimumini negatiivsed mõjud kaubandusele, kui selline puhang peaks tekkima.

| 10.3 | Toidu koostisosade ja nende derivaatide jälgitavus on oluline ohutuse, kvaliteedi ja tarbijate teadliku valiku tagamiseks. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus kujutab endast ELile ja USAle võimalust paremini mõista globaalsete toidutarneahelate ja võrgustike keerukust ja arendada välja kindlad, ühilduvad, koostalitlevad lähenemisviisid jälgitavuse ja toidu autentsuse tagamiseks, kaasa arvatud loomade identifitseerimise süsteemid. |
| --- | --- |

10.3

Toidu koostisosade ja nende derivaatide jälgitavus on oluline ohutuse, kvaliteedi ja tarbijate teadliku valiku tagamiseks. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus kujutab endast ELile ja USAle võimalust paremini mõista globaalsete toidutarneahelate ja võrgustike keerukust ja arendada välja kindlad, ühilduvad, koostalitlevad lähenemisviisid jälgitavuse ja toidu autentsuse tagamiseks, kaasa arvatud loomade identifitseerimise süsteemid.

| 10.4 | Tuleks sisse viia kohustuslikud aruandlusskeemid ja teabevahetus uute toodete kohta, et jälgida tööstuslikult toodetud nanomaterjalide turuleviimist; nende üle tuleb põhjalikult, avalikkusele ligipääsetavas vormis arvet pidada. |
| --- | --- |

10.4

Tuleks sisse viia kohustuslikud aruandlusskeemid ja teabevahetus uute toodete kohta, et jälgida tööstuslikult toodetud nanomaterjalide turuleviimist; nende üle tuleb põhjalikult, avalikkusele ligipääsetavas vormis arvet pidada.

11.   Teenused

| 11.1 | Paljud statistilised andmed näitavad, et kaubanduse ja investeeringute kasv teenuste sektoris on üks peamisi potentsiaalseid majanduskasvu allikaid. Seetõttu on mõlema poole jaoks oluline läbirääkimistel leppida kokku mõistlikes kohustustes teenuste (sealhulgas finantsteenuste) osas. Paremat turulepääsu peetakse ELi ettevõtete üheks prioriteediks. |
| --- | --- |

11.1

Paljud statistilised andmed näitavad, et kaubanduse ja investeeringute kasv teenuste sektoris on üks peamisi potentsiaalseid majanduskasvu allikaid. Seetõttu on mõlema poole jaoks oluline läbirääkimistel leppida kokku mõistlikes kohustustes teenuste (sealhulgas finantsteenuste) osas. Paremat turulepääsu peetakse ELi ettevõtete üheks prioriteediks.

| 11.2 | Läbirääkimistel tuleb samuti arvesse võtta ELi avaliku teenistuse spetsiifilisust ning see tuleb säilitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kohustustega. |
| --- | --- |

11.2

Läbirääkimistel tuleb samuti arvesse võtta ELi avaliku teenistuse spetsiifilisust ning see tuleb säilitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kohustustega.

| 11.3 | Õigusalane koostöö peaks katma ka teenuseid ja peaks viima reguleerijate vahelise parema koostööni, suurema läbipaistvuseni ning tarbetute ja koormavate nõuete kaotamiseni. |
| --- | --- |

11.3

Õigusalane koostöö peaks katma ka teenuseid ja peaks viima reguleerijate vahelise parema koostööni, suurema läbipaistvuseni ning tarbetute ja koormavate nõuete kaotamiseni.

12.   Põllumajandus ja põllumajanduslike toiduainete sektor

| 12.1 | Lepingu sätted peaksid olema jõulised sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas, milles USA ja Euroopa Liit peaksid püüdma läbi rääkida jõulise laiendatud sanitaar- ja fütosanitaarpeatüki üle. |
| --- | --- |

12.1

Lepingu sätted peaksid olema jõulised sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas, milles USA ja Euroopa Liit peaksid püüdma läbi rääkida jõulise laiendatud sanitaar- ja fütosanitaarpeatüki üle.

| 12.2 | Põllumajandustootmise ja põllumajanduslike toiduainete tootmise meetodid arenevad USAs ja ELis hoopis erinevates tingimustes (nt loomade heaolu, toiduohutuse sätted, taimekaitsevahendite kasutamist). Ameerika Ühendriikides otsustatakse toote turule laskmise või mitte laskmise üle puhtalt teaduslike kaalutluste alusel, samas kui Euroopas põhinevad seda tüüpi otsused ettevaatuspõhimõttel. Seda lähenemisviisi erinevust tuleb läbirääkimistel arvesse võtta. |
| --- | --- |

12.2

Põllumajandustootmise ja põllumajanduslike toiduainete tootmise meetodid arenevad USAs ja ELis hoopis erinevates tingimustes (nt loomade heaolu, toiduohutuse sätted, taimekaitsevahendite kasutamist). Ameerika Ühendriikides otsustatakse toote turule laskmise või mitte laskmise üle puhtalt teaduslike kaalutluste alusel, samas kui Euroopas põhinevad seda tüüpi otsused ettevaatuspõhimõttel. Seda lähenemisviisi erinevust tuleb läbirääkimistel arvesse võtta.

| 12.3 | Euroopa Komisjoni varasemalt mainitud kohustus mitte langetada Euroopa standardeid, eelkõige tarbijakaitse osas, peaks muutma meid eriti valvsaks seoses toiduohutuse küsimustes (GMOd, hormoonid toidus, keemiliselt puhastatud toit jne), et tagada (Lissaboni lepingus sätestatud) ettevaatuspõhimõtte süstemaatiline järgimine. Jõupingutused USA ja ELi reguleerivate süsteemide paremaks sobitamiseks peavad tagama toiduohutuse kõrgeimate standardite järgimise mõlemal pool Atlandi ookeani. |
| --- | --- |

12.3

Euroopa Komisjoni varasemalt mainitud kohustus mitte langetada Euroopa standardeid, eelkõige tarbijakaitse osas, peaks muutma meid eriti valvsaks seoses toiduohutuse küsimustes (GMOd, hormoonid toidus, keemiliselt puhastatud toit jne), et tagada (Lissaboni lepingus sätestatud) ettevaatuspõhimõtte süstemaatiline järgimine. Jõupingutused USA ja ELi reguleerivate süsteemide paremaks sobitamiseks peavad tagama toiduohutuse kõrgeimate standardite järgimise mõlemal pool Atlandi ookeani.

13.   Riigihanked

| 13.1 | Riigihanked on eriti tundlik teema, mille suhtes EL peaks võtma aktiivsema lähenemisviisi, kuna USA ettevõtted saavad praegu ELi turu avatusest rohkem kasu kui vastupidi. On oluline, et kõigis lepingutes rakendataks ühesugusel tasemel ligipääsu riigihangetele mõlemal pool Atlandi ookeani. |
| --- | --- |

13.1

Riigihanked on eriti tundlik teema, mille suhtes EL peaks võtma aktiivsema lähenemisviisi, kuna USA ettevõtted saavad praegu ELi turu avatusest rohkem kasu kui vastupidi. On oluline, et kõigis lepingutes rakendataks ühesugusel tasemel ligipääsu riigihangetele mõlemal pool Atlandi ookeani.

| 13.2 | Läbirääkijad peavad tagama, et liikmesriikide, samuti piirkondlike ja kohalike omavalitsuste õigust oma demokraatlikult kooskõlastatud sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat ellu viia ei õõnestataks. |
| --- | --- |

13.2

Läbirääkijad peavad tagama, et liikmesriikide, samuti piirkondlike ja kohalike omavalitsuste õigust oma demokraatlikult kooskõlastatud sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat ellu viia ei õõnestataks.

14.   Andmekaitse

On väljendatud muret, et Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus võib viia andmekaitse eeskirjade nõrgestamiseni ELis ja USAs, seades kodanike andmed ohtu ja rikkudes nende privaatsust. Kooskõlas punktis 6.1 viidatud kohustusega on eluliselt tähtis, et selles valdkonnas ei alandataks kaitse standardeid ning et ELi kodanikele tagatakse suhetes USAs asuvate ettevõtetega samasugune kaitse tase, mis on ette nähtud vastavalt ELi kehtivatele andmekaitse alastele õigusaktidele.

15.   Energia ja strateegilised toorained

| 15.1 | Energiavarustuse kindlus on kriitilise tähtsusega. Kogu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ulatuses tuleb silmas pidada meetmete loomist energiavarustuse kindluse ja strateegiliste toorainetega varustuse tagamiseks, et määratleda energiakaubandust mõjutada võivaid varustuse ja taristu praegusi ja tulevasi kitsaskohti ning mehhanisme varustuskriiside ja häiretega toimetulekuks. |
| --- | --- |

15.1

Energiavarustuse kindlus on kriitilise tähtsusega. Kogu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ulatuses tuleb silmas pidada meetmete loomist energiavarustuse kindluse ja strateegiliste toorainetega varustuse tagamiseks, et määratleda energiakaubandust mõjutada võivaid varustuse ja taristu praegusi ja tulevasi kitsaskohti ning mehhanisme varustuskriiside ja häiretega toimetulekuks.

| 15.2 | Energiatõhusus ja taastuvenergia edendamine on nii ELi kui ka USA energiapoliitika peamised aspektid. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus peaks edendama neid eesmärke ja peaks tagama mõlemale poolele õiguse säilitada või luua standardeid ja eeskirju seoses nt toodete, seadmete ja menetluste energiatõhususega, töötades samas nii palju kui võimalik ELi ja USA standardite lähenemise suunas. |
| --- | --- |

15.2

Energiatõhusus ja taastuvenergia edendamine on nii ELi kui ka USA energiapoliitika peamised aspektid. Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus peaks edendama neid eesmärke ja peaks tagama mõlemale poolele õiguse säilitada või luua standardeid ja eeskirju seoses nt toodete, seadmete ja menetluste energiatõhususega, töötades samas nii palju kui võimalik ELi ja USA standardite lähenemise suunas.

16.   Geograafilised tähised

EL ekspordib USAsse suure lisaväärtusega tooteid, milles geograafiliste tähiste süsteem etendab peamist rolli. See süsteem kaitseb ELi tooteid võltsimise ja pettuse eest ning väldib tarbijate eksitamist. Lepingus tuleks leida praktiline viis selleks, et saavutada õiguslik kindlus geograafilistel tähistel põhinevatele ettevõtetele.

17.   Kodanikuühiskonna roll ja kaasamine

| 17.1 | Komitee tervitab nüüdseks väljakujunenud protsessi, milles kodanikuühiskonda teavitatakse täiel määral pärast iga läbirääkimiste vooru, kui väga väärtuslikku arengut. On eluliselt tähtis, et kõigi sidusrühmadega ka edaspidi konsulteeritaks ning et komiteed tunnustataks kui selle protsessi lahutamatut osalejat. Siiski on kodanikuühiskonna seast väljendatud muret, et läbirääkimiste tekstid on tarbetult konfidentsiaalsed, mis pärsib teavitusprotsessi. See võib tõsiselt õõnestada avalikkuse usaldust ja toetust läbirääkimistel saavutatud Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu vastu. |
| --- | --- |

17.1

Komitee tervitab nüüdseks väljakujunenud protsessi, milles kodanikuühiskonda teavitatakse täiel määral pärast iga läbirääkimiste vooru, kui väga väärtuslikku arengut. On eluliselt tähtis, et kõigi sidusrühmadega ka edaspidi konsulteeritaks ning et komiteed tunnustataks kui selle protsessi lahutamatut osalejat. Siiski on kodanikuühiskonna seast väljendatud muret, et läbirääkimiste tekstid on tarbetult konfidentsiaalsed, mis pärsib teavitusprotsessi. See võib tõsiselt õõnestada avalikkuse usaldust ja toetust läbirääkimistel saavutatud Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu vastu.

| 17.2 | Atlandi-ülene majandusnõukogu ning puudusi ja erinevusi viie Atlandi-ülese dialoogi vahel (ettevõtjad, tarbijad, seadusandjad, tööturg ja keskkond) käsitleti põhjalikult komitee 2009. aasta märtsis vastu võetud arvamuses (8). Nagu näitasid Atlandi-ülene ettevõtjate ja tarbijate dialoog, võivad need organid, kui nad on korralikult loodud ja käivitatud, anda olulise panuse läbirääkimiste protsessi. Seetõttu kordab komitee üleskutset käivitada Atlandi-ülene töövõtjate dialoog ja Atlandi-ülene keskkonnadialoog. |
| --- | --- |

17.2

Atlandi-ülene majandusnõukogu ning puudusi ja erinevusi viie Atlandi-ülese dialoogi vahel (ettevõtjad, tarbijad, seadusandjad, tööturg ja keskkond) käsitleti põhjalikult komitee 2009. aasta märtsis vastu võetud arvamuses (8). Nagu näitasid Atlandi-ülene ettevõtjate ja tarbijate dialoog, võivad need organid, kui nad on korralikult loodud ja käivitatud, anda olulise panuse läbirääkimiste protsessi. Seetõttu kordab komitee üleskutset käivitada Atlandi-ülene töövõtjate dialoog ja Atlandi-ülene keskkonnadialoog.

| 17.3 | Nagu eelpool mainitud, kaasnevad Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega nii kartused kui lubadused ning kodanikuühiskonna roll on äärmiselt oluline läbirääkimiste tulemuste õnnestumise või ebaõnnestumise juures.
  Uue põlvkonna kahepoolsed kaubanduslepingud, millega EL on liitunud, hõlmavad kõik sätteid kodanikuühiskonna järelevalvemehhanismi kohta. |
| --- | --- |

17.3

Nagu eelpool mainitud, kaasnevad Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega nii kartused kui lubadused ning kodanikuühiskonna roll on äärmiselt oluline läbirääkimiste tulemuste õnnestumise või ebaõnnestumise juures.

Uue põlvkonna kahepoolsed kaubanduslepingud, millega EL on liitunud, hõlmavad kõik sätteid kodanikuühiskonna järelevalvemehhanismi kohta.

| 17.4 | Kõik need mehhanismid hakkavad vastavalt reaalsele olukorrale toimima sui generis. Komitee peab siiski oluliseks, et selline mehhanism tuleks konkreetselt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse jaoks leida nii kiiresti kui võimalik ja et komiteega konsulteeritaks selle vormi osas. |
| --- | --- |

17.4

Kõik need mehhanismid hakkavad vastavalt reaalsele olukorrale toimima sui generis. Komitee peab siiski oluliseks, et selline mehhanism tuleks konkreetselt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse jaoks leida nii kiiresti kui võimalik ja et komiteega konsulteeritaks selle vormi osas.

18.   Komitee roll

| 18.1 | On vajalik, et komitee institutsioonilist rolli tunnustataks kogu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste protsessi vältel ning et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel säilitataks korrapärane dialoog kogu läbirääkimiste protsessi vältel. |
| --- | --- |

18.1

On vajalik, et komitee institutsioonilist rolli tunnustataks kogu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste protsessi vältel ning et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel säilitataks korrapärane dialoog kogu läbirääkimiste protsessi vältel.

| 18.2 | Lissaboni lepinguga kinnitati taas komitee kui kodanikuühiskonna ja teiste Euroopa Liidu institutsioonide vahelise silla rolli. See on oluline osa tihedast koostööst komitee ja Euroopa Komisjoni vahel. Pidades silmas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalset tähtsust on oluline, et:






  — | komisjon tunnistaks seda rolli ja hoiaks komiteed kursis läbirääkimiste protsessi kõigi aspektidega. Sellega seoses tervitab komitee asjaolu, et kolmest komitee liikmest koosnev järelevalverühm saab kaubanduse peadirektoraadi nõuandvate ekspertide rühmale esitatud kõigile dokumentidele võrdse ligipääsu; |
| --- | --- | --- |

18.2

Lissaboni lepinguga kinnitati taas komitee kui kodanikuühiskonna ja teiste Euroopa Liidu institutsioonide vahelise silla rolli. See on oluline osa tihedast koostööst komitee ja Euroopa Komisjoni vahel. Pidades silmas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse potentsiaalset tähtsust on oluline, et:

—

komisjon tunnistaks seda rolli ja hoiaks komiteed kursis läbirääkimiste protsessi kõigi aspektidega. Sellega seoses tervitab komitee asjaolu, et kolmest komitee liikmest koosnev järelevalverühm saab kaubanduse peadirektoraadi nõuandvate ekspertide rühmale esitatud kõigile dokumentidele võrdse ligipääsu;

| — | kodanikuühiskonna kaasavat rolli säilitatakse kogu läbirääkimiste protsessi vältel; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna kaasavat rolli säilitatakse kogu läbirääkimiste protsessi vältel;

| — | loodaks kindel ja täieliku esindavusega ühise kodanikuühiskonna järelvalvemehhanism lepingu täitmise jälgimiseks pärast selle jõustumist. Komiteel peab selles organis olema põhiroll. |
| --- | --- |

—

loodaks kindel ja täieliku esindavusega ühise kodanikuühiskonna järelvalvemehhanism lepingu täitmise jälgimiseks pärast selle jõustumist. Komiteel peab selles organis olema põhiroll.

| 18.3 | Kuigi USA-l ei ole komiteele võrdväärset institutsiooni, ilmnes 2014. aasta veebruaris Washingtoni tehtud missioonil, et USA-l on hästi organiseeritud kodanikuühiskonna struktuur. See vastab komitee kolmel rühmal põhinevale struktuurile. Seega pakub Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus komiteele suurepärast võimalust jätkata oma varem alustatud poliitikat, mis on suunatud Atlandi-üleste suhete loomisele kodanikuühiskonnaga. Selleks on soovitav seada ELi ja USA kontaktrühma moodustamine vahetuks prioriteediks. |
| --- | --- |

18.3

Kuigi USA-l ei ole komiteele võrdväärset institutsiooni, ilmnes 2014. aasta veebruaris Washingtoni tehtud missioonil, et USA-l on hästi organiseeritud kodanikuühiskonna struktuur. See vastab komitee kolmel rühmal põhinevale struktuurile. Seega pakub Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus komiteele suurepärast võimalust jätkata oma varem alustatud poliitikat, mis on suunatud Atlandi-üleste suhete loomisele kodanikuühiskonnaga. Selleks on soovitav seada ELi ja USA kontaktrühma moodustamine vahetuks prioriteediks.

| 18.4 | Käesolev arvamus on komitee Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsessi kaasatuse algus, mitte selle lõpp. Komitee soovitab algatada kestva EMSK projekti, et osaleda Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsessi järelevalves kodanikuühiskonna nimel. See võib hõlmata nt edaspidiseid arvamusi, avalikke arutelusid, seminare, konverentse jne sellistel teemadel nagu säästev areng, VKEd, investori ja riigi vaidluste lahendamine, riigihanked ja valdkonnapõhised analüüsid. |
| --- | --- |

18.4

Käesolev arvamus on komitee Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsessi kaasatuse algus, mitte selle lõpp. Komitee soovitab algatada kestva EMSK projekti, et osaleda Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsessi järelevalves kodanikuühiskonna nimel. See võib hõlmata nt edaspidiseid arvamusi, avalikke arutelusid, seminare, konverentse jne sellistel teemadel nagu säästev areng, VKEd, investori ja riigi vaidluste lahendamine, riigihanked ja valdkonnapõhised analüüsid.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  . ELT C 228, 22.9.2009, lk 32–39.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0230+0+DOC+XML+V0//EN&language=ET

2

(3)  Vt „Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investment – An Economic Assessment” – Centre for Economic Policy Research, London, märts 2013. http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/march/tradoc_150737.pdf

3

(4)  http://www.trade-sia.com/ttip/

4

(5)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207, milles sätestatakse ELi kaubanduspoliitika põhimõtted, Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 5 ja artikkel 21, milles sätestatakse ELi välistegevuse üldised põhimõtted, viidates ELi toetusele kaubandusele ja säästvale arengule.

5

(6)  ELT L 127 14.5.2011, lk 62-65.

6

(7)  Agressiivseid kohtuprotsesse on praegu algatanud eraettevõtted riikide vastu, nt Veolia vs. Egypt ja Philip Morris vs. Australia.

7

Veolia vs. Egypt

Philip Morris vs. Australia

(8)  ELT C 228 22.9. 2009, lk. 32-39.

8

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Komitee täiskogu 499. istungjärk 4.–5. juunil 2014

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/20

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Tööstustoodete siseturu tulevik””

COM(2014) 25 final

2014/C 424/03

| Raportöör: | Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Raportöör:

Denis MEYNENT

7. märtsil 2014. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele – Tööstustoodete siseturu tulevik”

COM(2014) 25 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni 2014. aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 144, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt komisjoni teatise „Tööstustoodete siseturu tulevik” üle. Kõnealune teatis jätkab hiljutist tervitatavat liikumist sellise ELi tööstuspoliitika suunas, mida väljendatakse eelkõige teatises „Euroopa tööstuse taassünd”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt komisjoni teatise „Tööstustoodete siseturu tulevik” üle. Kõnealune teatis jätkab hiljutist tervitatavat liikumist sellise ELi tööstuspoliitika suunas, mida väljendatakse eelkõige teatises „Euroopa tööstuse taassünd”.

| 1.2 | Komitee arvates tuleb tööstustoodete tehnilisi standardeid reguleerida demokraatlikult, avatult ja läbipaistvalt, kaasates arvukalt sidusrühmi, sh vähemalt ettevõtted, kaasa arvatud VKEd, töötajad või nende esindajad, tarbijad ja keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevad VVOd. Et sellest avatusest saaks konkreetne tegelikkus, on põhjendatud tagada avaliku sektori toetus neile sidusrühmadele, kellel puuduvad piisavad vahendid kõnealuses arengus osalemiseks. |
| --- | --- |

1.2

Komitee arvates tuleb tööstustoodete tehnilisi standardeid reguleerida demokraatlikult, avatult ja läbipaistvalt, kaasates arvukalt sidusrühmi, sh vähemalt ettevõtted, kaasa arvatud VKEd, töötajad või nende esindajad, tarbijad ja keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevad VVOd. Et sellest avatusest saaks konkreetne tegelikkus, on põhjendatud tagada avaliku sektori toetus neile sidusrühmadele, kellel puuduvad piisavad vahendid kõnealuses arengus osalemiseks.

| 1.3 | Nende üldist huvi pakkuvate nn peamiste nõuete kohaldamisala, mis võivad väljenduda tehniliste standarditena, ei peaks piirduma turvalisuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja tarbijakaitsega. See peaks hõlmama igasugust üldist huvi, mida peetakse demokraatliku otsustusprotsessi ning eelkõige tootmise sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tingimuste, tehniliste süsteemide koostalitlusvõime ja kõigile kasutajatele juurdepääsu tagamise seisukohast õigustatuks. |
| --- | --- |

1.3

Nende üldist huvi pakkuvate nn peamiste nõuete kohaldamisala, mis võivad väljenduda tehniliste standarditena, ei peaks piirduma turvalisuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja tarbijakaitsega. See peaks hõlmama igasugust üldist huvi, mida peetakse demokraatliku otsustusprotsessi ning eelkõige tootmise sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tingimuste, tehniliste süsteemide koostalitlusvõime ja kõigile kasutajatele juurdepääsu tagamise seisukohast õigustatuks.

| 1.4 | Tehnilisi standardeid tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja täiustada – seda tihedamini, mida uuenduslikuma sektoriga tegemist on. Komitee arvates ei tohi neid muutusi aeglustada, kuid nende mõju ettevõtetele, eelkõige VKEdele tuleb muuta minimaalseks. |
| --- | --- |

1.4

Tehnilisi standardeid tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja täiustada – seda tihedamini, mida uuenduslikuma sektoriga tegemist on. Komitee arvates ei tohi neid muutusi aeglustada, kuid nende mõju ettevõtetele, eelkõige VKEdele tuleb muuta minimaalseks.

| 1.5 | Tuleks hinnata õigusaktide ettepanekute mõju VKEdele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeskujul (1). Seega ei tohi VKEdele kehtestada erandit õigusnormide nõuete täitmisest, kuna nende nõuete eesmärk on kaitsta avalikke huve, mis ei sõltu toote kavandanud või valmistanud ettevõtte suurusest, ning vältida kahe kiirusega turu loomist. |
| --- | --- |

1.5

Tuleks hinnata õigusaktide ettepanekute mõju VKEdele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeskujul (1). Seega ei tohi VKEdele kehtestada erandit õigusnormide nõuete täitmisest, kuna nende nõuete eesmärk on kaitsta avalikke huve, mis ei sõltu toote kavandanud või valmistanud ettevõtte suurusest, ning vältida kahe kiirusega turu loomist.

| 1.6 | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku kasutada tööstustoodete ühtlustamiseks määrust, mida rakendatakse ühtselt ja koheselt kogu Euroopa Liidus, ning mitte direktiivi; komitee toetab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 768/2008/EÜ muutmist üldiselt kohaldatavaks määruseks, mis lihtsustaks regulatiivset ülesehitust ja lihtsustaks selle mõistmist, eelkõige VKEde jaoks. |
| --- | --- |

1.6

Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku kasutada tööstustoodete ühtlustamiseks määrust, mida rakendatakse ühtselt ja koheselt kogu Euroopa Liidus, ning mitte direktiivi; komitee toetab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 768/2008/EÜ muutmist üldiselt kohaldatavaks määruseks, mis lihtsustaks regulatiivset ülesehitust ja lihtsustaks selle mõistmist, eelkõige VKEde jaoks.

| 1.7 | Komitee toetab standardite ülevaate tasuta kättesaadavaks tegemist kõigile asjaomastele sidusrühmadele, eelkõige VKEdele. |
| --- | --- |

1.7

Komitee toetab standardite ülevaate tasuta kättesaadavaks tegemist kõigile asjaomastele sidusrühmadele, eelkõige VKEdele.

| 1.8 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku levitada laialdaselt nii siseturul kui kolmandate riikide turgudel teavet Euroopa standarditega kooskõlas olevate toodete kvaliteedi ja kõrge nõuete taseme kohta, kasutades selleks teabevahetusele eraldatud eelarvet, kaasates punktis 1.2 loetletud sidusrühmad. |
| --- | --- |

1.8

Komitee teeb komisjonile ettepaneku levitada laialdaselt nii siseturul kui kolmandate riikide turgudel teavet Euroopa standarditega kooskõlas olevate toodete kvaliteedi ja kõrge nõuete taseme kohta, kasutades selleks teabevahetusele eraldatud eelarvet, kaasates punktis 1.2 loetletud sidusrühmad.

| 1.9 | Tööstustoodete turuga seonduvate tehniliste standardite praeguse reguleerimise demokraatlikkus, avatus ja läbipaistvus tuleb kindlasti säilitada vabakaubanduslepete sõlmimisel. |
| --- | --- |

1.9

Tööstustoodete turuga seonduvate tehniliste standardite praeguse reguleerimise demokraatlikkus, avatus ja läbipaistvus tuleb kindlasti säilitada vabakaubanduslepete sõlmimisel.

| 1.10 | Komitee toetab sellise tsentraliseeritud elektroonilise andmebaasi loomist, mille abil jagataks standardimisteavet iga toote kohta. |
| --- | --- |

1.10

Komitee toetab sellise tsentraliseeritud elektroonilise andmebaasi loomist, mille abil jagataks standardimisteavet iga toote kohta.

| 1.11 | Komitee toetab ühtse turu digitaalse järelevalvesüsteemi loomist, mis võimaldab heausksetel rikkumisest teatajatel edastada ametiasutustele konfidentsiaalselt teavet nõuete mittejärgimise kohta, mida nad on tööstustoote kavandamise, tootmise või impordi käigus täheldanud. |
| --- | --- |

1.11

Komitee toetab ühtse turu digitaalse järelevalvesüsteemi loomist, mis võimaldab heausksetel rikkumisest teatajatel edastada ametiasutustele konfidentsiaalselt teavet nõuete mittejärgimise kohta, mida nad on tööstustoote kavandamise, tootmise või impordi käigus täheldanud.

| 1.12 | Komitee leiab, et tööstustoote kohta paberkandjal esitatud tehniline teave kujutab endast lepingu püsivat, tõestatud ja võltsimiskindlat osa, ning et elektroonilise andmekandja võib heaks kiita vaid juhul, kui see vastab samadele nõuetele. |
| --- | --- |

1.12

Komitee leiab, et tööstustoote kohta paberkandjal esitatud tehniline teave kujutab endast lepingu püsivat, tõestatud ja võltsimiskindlat osa, ning et elektroonilise andmekandja võib heaks kiita vaid juhul, kui see vastab samadele nõuetele.

| 1.13 | Komitee täheldab, et endiselt esinevad teatud tõkked, mis takistavad tööstustoodete vaba liikumist ja konkurentsi siseturul. Komitee soovib turujärelevalve tugevdamist. Liikmesriike tuleb innustada ühtlustama karitusi ja tagama turu järelevalve ning toodete ja teenuste jaotamise võrreldava taseme ja tehnilisuse, et suurendada nende sidusust ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.13

Komitee täheldab, et endiselt esinevad teatud tõkked, mis takistavad tööstustoodete vaba liikumist ja konkurentsi siseturul. Komitee soovib turujärelevalve tugevdamist. Liikmesriike tuleb innustada ühtlustama karitusi ja tagama turu järelevalve ning toodete ja teenuste jaotamise võrreldava taseme ja tehnilisuse, et suurendada nende sidusust ELi tasandil.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Oma teatises, mis on jätkuks 2012. aasta oktoobris avaldatud teatisele, käsitleb komisjon võimalikke arenguid tööstustoodete siseturu reguleerimise valdkonnas kaubanduse rahvusvahelistumise, toodete tehnoloogilise arengu ning uute toodete ja tehnoloogiate turuletoomise taustal. Teatises hinnatakse kehtiva reguleerimise mõju tööstustoodete turule tööstuse ja ühtsel turul osalejate seisukohast, lähtudes avaliku konsulteerimise tulemustest ja juhtuuringutest, mis on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis (ainult inglise keeles). |
| --- | --- |

2.1

Oma teatises, mis on jätkuks 2012. aasta oktoobris avaldatud teatisele, käsitleb komisjon võimalikke arenguid tööstustoodete siseturu reguleerimise valdkonnas kaubanduse rahvusvahelistumise, toodete tehnoloogilise arengu ning uute toodete ja tehnoloogiate turuletoomise taustal. Teatises hinnatakse kehtiva reguleerimise mõju tööstustoodete turule tööstuse ja ühtsel turul osalejate seisukohast, lähtudes avaliku konsulteerimise tulemustest ja juhtuuringutest, mis on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis (ainult inglise keeles).

| 2.2 | Komisjoni dokumendis vaadeldakse tööstustoodetele kehtivate ELi seaduste arengut alates 1985. aastast, mil ühtlustatud õiguse valdkonnas võeti vastu nn uus lähenemisviis: ELi seadusandja määratleb peamised nõuded, st need eesmärgid turvalisuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse valdkonnas, millest ettevõtted peavad kinni pidama enne oma toodete ELi turule toomist, tagades kõrgeima kaitsetaseme (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114). Peamiste nõuete ühtlustamine toimub Euroopa Komisjoni volitatud Euroopa standardiorganisatsioonide kehtestatud standardite alusel. |
| --- | --- |

2.2

Komisjoni dokumendis vaadeldakse tööstustoodetele kehtivate ELi seaduste arengut alates 1985. aastast, mil ühtlustatud õiguse valdkonnas võeti vastu nn uus lähenemisviis: ELi seadusandja määratleb peamised nõuded, st need eesmärgid turvalisuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse valdkonnas, millest ettevõtted peavad kinni pidama enne oma toodete ELi turule toomist, tagades kõrgeima kaitsetaseme (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114). Peamiste nõuete ühtlustamine toimub Euroopa Komisjoni volitatud Euroopa standardiorganisatsioonide kehtestatud standardite alusel.

| 2.3 | Tööstustooteid määratletakse kui toiduks mittekasutatavaid tooteid, mida toodetakse tööstuslikult, kuid teatises keskendutakse neile toodetele, mida ei ole hiljuti õigusaktides käsitletud, läbi vaadatud või hinnatud. Teatises ei vaadelda väga spetsiifilisi ja selliseid eraldi käsitletavaid tooteid nagu farmaatsiatooted. |
| --- | --- |

2.3

Tööstustooteid määratletakse kui toiduks mittekasutatavaid tooteid, mida toodetakse tööstuslikult, kuid teatises keskendutakse neile toodetele, mida ei ole hiljuti õigusaktides käsitletud, läbi vaadatud või hinnatud. Teatises ei vaadelda väga spetsiifilisi ja selliseid eraldi käsitletavaid tooteid nagu farmaatsiatooted.

| 2.4 | Komisjoni hinnangul on ühtlustamine toonud kaasa asjaomaste toodetega kauplemise märgatava kasvu, mis oli palju kiirem kui töötleva tööstuse lisaväärtuse kogukasv ajavahemikus 2000-2012. ELi tasandi seadusandlus soodustas maastaabisäästu, tugevdades ettevõtete konkurentsivõimet, kuna ära jäid varem erinevatest riiklikest eeskirjadest või mõnel juhul eeskirjade puudumisest tulenevad nõuetele vastavuse kulud. |
| --- | --- |

2.4

Komisjoni hinnangul on ühtlustamine toonud kaasa asjaomaste toodetega kauplemise märgatava kasvu, mis oli palju kiirem kui töötleva tööstuse lisaväärtuse kogukasv ajavahemikus 2000-2012. ELi tasandi seadusandlus soodustas maastaabisäästu, tugevdades ettevõtete konkurentsivõimet, kuna ära jäid varem erinevatest riiklikest eeskirjadest või mõnel juhul eeskirjade puudumisest tulenevad nõuetele vastavuse kulud.

| 2.5 | 1985. aasta lähenemisviisi alusel kehtestatud eeskirjad on samuti suurendanud tarbijate usaldust ELi toodete vastu. |
| --- | --- |

2.5

1985. aasta lähenemisviisi alusel kehtestatud eeskirjad on samuti suurendanud tarbijate usaldust ELi toodete vastu.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Tööstustoodete siseturu hea toimimise vältimatu tingimus on see, et tarbijad ja kutsealasel eesmärgil kasutajad võivad kogu väärtusahela ulatuses usaldada seda, et tooted vastavad avaliku huvi peamistele nõuetele. Sellise usalduse puudumisel tehingud peatuvad, turg variseb kokku ja pakub üksnes madala kvaliteediga tooteid (2). |
| --- | --- |

3.1

Tööstustoodete siseturu hea toimimise vältimatu tingimus on see, et tarbijad ja kutsealasel eesmärgil kasutajad võivad kogu väärtusahela ulatuses usaldada seda, et tooted vastavad avaliku huvi peamistele nõuetele. Sellise usalduse puudumisel tehingud peatuvad, turg variseb kokku ja pakub üksnes madala kvaliteediga tooteid (2).

| 3.2 | Need nõuded hõlmavad tervishoidu, tarbijate ja tööstustööliste turvalisust, keskkonnakaitset ja tarbijakaitset, kuid veelgi laiemalt igasugust avalikku huvi, mis on demokraatliku otsustusprotsessi ning eelkõige tootmise sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tingimuste ning tehniliste süsteemide koostalitlusvõime ja kõigile kasutajatele juurdepääsu tagamise seisukohast õigustatud. |
| --- | --- |

3.2

Need nõuded hõlmavad tervishoidu, tarbijate ja tööstustööliste turvalisust, keskkonnakaitset ja tarbijakaitset, kuid veelgi laiemalt igasugust avalikku huvi, mis on demokraatliku otsustusprotsessi ning eelkõige tootmise sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tingimuste ning tehniliste süsteemide koostalitlusvõime ja kõigile kasutajatele juurdepääsu tagamise seisukohast õigustatud.

| 3.3 | Need peamised nõuded on poliitiliste otsuste demokraatliku protsessi tulemus, mis päädis nende seaduste või määrustega, millel nende õiguspärasus põhineb. Avalikul sektoril on õigus määratleda need peamised nõuded ja tagada nende järgimine kõigi siseturul osalejate poolt. |
| --- | --- |

3.3

Need peamised nõuded on poliitiliste otsuste demokraatliku protsessi tulemus, mis päädis nende seaduste või määrustega, millel nende õiguspärasus põhineb. Avalikul sektoril on õigus määratleda need peamised nõuded ja tagada nende järgimine kõigi siseturul osalejate poolt.

| 3.4 | Komitee käsitleb tööstustoodete tehnilisi standardeid kui avaliku huvi peamiste nõuete tehnilist tõlgendust. Seega on need poliitilised vahendid, mida tuleb ka täiel määral sellistena vaadelda. Tegemist on eelkõige üldpoliitika vahenditega, mille eesmärk on saavutada üks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114 määratletud üldhuvi pakkuvaist eesmärkidest, mis hõlmab laiemas perspektiivis ka järgmist: kasutaja (tarbija või töötaja töökeskkonnas) tervishoid ja turvalisus; töötingimused, mis soodustavad tootlikkust ja töötajate motivatsiooni; tundlike, mittetaastuvate või haruldaste loodusvarude (kliima, merest saadavad mineraalid, biosfäär, elusorganismid, vesi) kaitse; loomade heaolu; teabevahetuse ja andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus; terviksüsteemide komponentide koostalitlusvõime ja muud demokraatliku otsustusprotsessiga seatud eesmärgid. |
| --- | --- |

3.4

Komitee käsitleb tööstustoodete tehnilisi standardeid kui avaliku huvi peamiste nõuete tehnilist tõlgendust. Seega on need poliitilised vahendid, mida tuleb ka täiel määral sellistena vaadelda. Tegemist on eelkõige üldpoliitika vahenditega, mille eesmärk on saavutada üks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114 määratletud üldhuvi pakkuvaist eesmärkidest, mis hõlmab laiemas perspektiivis ka järgmist: kasutaja (tarbija või töötaja töökeskkonnas) tervishoid ja turvalisus; töötingimused, mis soodustavad tootlikkust ja töötajate motivatsiooni; tundlike, mittetaastuvate või haruldaste loodusvarude (kliima, merest saadavad mineraalid, biosfäär, elusorganismid, vesi) kaitse; loomade heaolu; teabevahetuse ja andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus; terviksüsteemide komponentide koostalitlusvõime ja muud demokraatliku otsustusprotsessiga seatud eesmärgid.

| 3.5 | Samas on need ka tööstuspoliitika ja turu struktureerimise vahendid. Vastavus kõrgele tehnilisele standardile on üks viis rahvusvahelisel turul eristumiseks ja konkurentsivõime saavutamiseks lisaks hinnale ka kvaliteedi osas. Ennetades tulevikuvajadusi ja turuarenguid, aitab standard Euroopa tööstusettevõtjatel olla esirinnas, innovaatilised ning muuta oma tooted vähem hinnatundlikuks, mis on samal ajal kasumlik ning kvaliteetseid töökohti loov. Kui turul esineb konkureerivaid standardeid (eelkõige seoses koostalitlusvõimega), avaldab standardi valik mõju ettevõtetele, kellele see pakub konkurentsieelise, mõjutades omakorda majandustegevuse ja sellega seonduvate töökohtade paiknemist. |
| --- | --- |

3.5

Samas on need ka tööstuspoliitika ja turu struktureerimise vahendid. Vastavus kõrgele tehnilisele standardile on üks viis rahvusvahelisel turul eristumiseks ja konkurentsivõime saavutamiseks lisaks hinnale ka kvaliteedi osas. Ennetades tulevikuvajadusi ja turuarenguid, aitab standard Euroopa tööstusettevõtjatel olla esirinnas, innovaatilised ning muuta oma tooted vähem hinnatundlikuks, mis on samal ajal kasumlik ning kvaliteetseid töökohti loov. Kui turul esineb konkureerivaid standardeid (eelkõige seoses koostalitlusvõimega), avaldab standardi valik mõju ettevõtetele, kellele see pakub konkurentsieelise, mõjutades omakorda majandustegevuse ja sellega seonduvate töökohtade paiknemist.

| 3.6 | Tööstustoodete tehniliste standardite poliitilise iseloomu tõttu ei saa neid jätta üksnes erasektori huvirühmade ja tehnoloogiaspetsialistide valdkonnaks. Nende üle tuleb tagada demokraatlik, avatud ja läbipaistev järelevalve, kuhu on kaasatud arvukalt sidusrühmi, ja mis hõlmab viite järgmist otsustusetappi:






  — | standardimise asjakohasus; |
| --- | --- | --- |

3.6

Tööstustoodete tehniliste standardite poliitilise iseloomu tõttu ei saa neid jätta üksnes erasektori huvirühmade ja tehnoloogiaspetsialistide valdkonnaks. Nende üle tuleb tagada demokraatlik, avatud ja läbipaistev järelevalve, kuhu on kaasatud arvukalt sidusrühmi, ja mis hõlmab viite järgmist otsustusetappi:

—

standardimise asjakohasus;

| — | standardimise eesmärgid; |
| --- | --- |

—

standardimise eesmärgid;

| — | tehnilised vahendid nende eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

tehnilised vahendid nende eesmärkide saavutamiseks;

| — | standarditele vastavuse kontroll ja turujärelevalve, ning |
| --- | --- |

—

standarditele vastavuse kontroll ja turujärelevalve, ning

| — | tõhusate, proportsionaalsete ja pärssivate karistuste määramine standarditele mittevastavuse korral. |
| --- | --- |

—

tõhusate, proportsionaalsete ja pärssivate karistuste määramine standarditele mittevastavuse korral.

| 3.7 | Reguleerimine peab tuginema avatud ja õiguspärastele institutsioonidel, mis tagavad kõigile asjaomastele sidusrühmadele reaalse võimaluse otsustusprotsessi mõjutada. Komitee hinnangul on kõnealusesse reguleerimisse panustavate õiguspäraste sidusrühmade loetelu avatud ning sõltub reguleerimise täpsest sisust (näiteks kariloomade heaolu käsitleva standardi koostamisel osalevad eri sidusrühmad kui digitaalsete sidevahendite koostalitlusvõimet käsitleva standardi koostamisel). See sidusrühmade loetelu peaks kindlasti hõlmama järgmisi osalejaid: ettevõtted, sh VKEd, töötajad või nende esindajad, tarbijad, keskkonnakaitsega tegelevad VVOd. |
| --- | --- |

3.7

Reguleerimine peab tuginema avatud ja õiguspärastele institutsioonidel, mis tagavad kõigile asjaomastele sidusrühmadele reaalse võimaluse otsustusprotsessi mõjutada. Komitee hinnangul on kõnealusesse reguleerimisse panustavate õiguspäraste sidusrühmade loetelu avatud ning sõltub reguleerimise täpsest sisust (näiteks kariloomade heaolu käsitleva standardi koostamisel osalevad eri sidusrühmad kui digitaalsete sidevahendite koostalitlusvõimet käsitleva standardi koostamisel). See sidusrühmade loetelu peaks kindlasti hõlmama järgmisi osalejaid: ettevõtted, sh VKEd, töötajad või nende esindajad, tarbijad, keskkonnakaitsega tegelevad VVOd.

| 3.8 | Kuna tehnilised standardid on tööstuspoliitika ja konkurentsivõime vahendid, mis põhinevad kvaliteedil ning tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste vajaduste ennetamisel ning tehnilise innovatsiooni allikatel, tuleb need korrapäraselt läbi vaadata ja neid täiendada – seda tihedamini, mida uuenduslikuma sektoriga tegemist on. Väga innovaatiliste ja suure arengupotentsiaaliga sektorite puhul soovitab komitee järgida samaaegselt kaht eesmärki: reguleeriva ja normatiivse protsessi demokraatlikku ja sotsiaalset õiguspärasust, nagu kirjeldatakse punktides 3.2 kuni 3.7, ning standardite kehtestamise ja ajakohastamise kiirendamine. Nende muudatuste mõju ettevõtetele tuleb muuta minimaalseks. |
| --- | --- |

3.8

Kuna tehnilised standardid on tööstuspoliitika ja konkurentsivõime vahendid, mis põhinevad kvaliteedil ning tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste vajaduste ennetamisel ning tehnilise innovatsiooni allikatel, tuleb need korrapäraselt läbi vaadata ja neid täiendada – seda tihedamini, mida uuenduslikuma sektoriga tegemist on. Väga innovaatiliste ja suure arengupotentsiaaliga sektorite puhul soovitab komitee järgida samaaegselt kaht eesmärki: reguleeriva ja normatiivse protsessi demokraatlikku ja sotsiaalset õiguspärasust, nagu kirjeldatakse punktides 3.2 kuni 3.7, ning standardite kehtestamise ja ajakohastamise kiirendamine. Nende muudatuste mõju ettevõtetele tuleb muuta minimaalseks.

| 3.9 | Lõpuks on tööstustoodete tehnilised standardid tähtsaimad vahendid (lõpp- ja vahe-) tarbijate teavitamiseks ja nende teadlikkuse suurendamiseks. Need tagavad tarbijatele objektiivse ja täpse teabe, et hinnata iseseisvalt toote vastavust nende vajadustele. Teavitatud ja teadlik tarbija oskab tooteid kvaliteedi alusel eristada, mis omakorda aitab kaasa Euroopa tööstuse mitte hinnal, vaid ELi töötajate kõrgel oskus- ja motivatsioonitasemel põhinevakonkurentsivõime arengule. Need standardid on seega kvaliteetsete tööstustoodete tarnijate ning nõudlike ja rangete tarbijate vastastikku kasulikku suhte põhielement. |
| --- | --- |

3.9

Lõpuks on tööstustoodete tehnilised standardid tähtsaimad vahendid (lõpp- ja vahe-) tarbijate teavitamiseks ja nende teadlikkuse suurendamiseks. Need tagavad tarbijatele objektiivse ja täpse teabe, et hinnata iseseisvalt toote vastavust nende vajadustele. Teavitatud ja teadlik tarbija oskab tooteid kvaliteedi alusel eristada, mis omakorda aitab kaasa Euroopa tööstuse mitte hinnal, vaid ELi töötajate kõrgel oskus- ja motivatsioonitasemel põhinevakonkurentsivõime arengule. Need standardid on seega kvaliteetsete tööstustoodete tarnijate ning nõudlike ja rangete tarbijate vastastikku kasulikku suhte põhielement.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Ühtlustatud standardite reguleerimine direktiividega, nagu see on toimunud praeguseni, kujutab endast ebastabiilsuse allikat ning nõuab ettevõtetelt pidevat – ja mõnikord asjatut –, kohanemist. See ähvardab kaasa tuua olukorra, kus õigusaktid liikmesriigiti geograafiliselt erinevad. Need erinevused võivad küll olla väikesed, kuid nad on olulised, kui võtta arvesse tööstustoote standardiga vastavusse viimiseks vajalikku üksikasjalikkuse astet. Sellele geograafilisele erinevusele lisandub ajaline erinevus, mis tuleneb direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise eri kuupäevadest 28 riigis. See ülevõtmine võib kesta kuni 36 kuud ning standardite ajakohastamine võib toimuda umbes samas ajavahemikus või isegi veel sagedamini, kui tegemist on väga innovaatiliste sektoritega. Seega peavad ettevõtted tõenäoliselt tegutsema siseriiklikku õigusesse ülevõtmise perioodidest tulenevas pidevas ebakindluses ja segaduses. |
| --- | --- |

4.1

Ühtlustatud standardite reguleerimine direktiividega, nagu see on toimunud praeguseni, kujutab endast ebastabiilsuse allikat ning nõuab ettevõtetelt pidevat – ja mõnikord asjatut –, kohanemist. See ähvardab kaasa tuua olukorra, kus õigusaktid liikmesriigiti geograafiliselt erinevad. Need erinevused võivad küll olla väikesed, kuid nad on olulised, kui võtta arvesse tööstustoote standardiga vastavusse viimiseks vajalikku üksikasjalikkuse astet. Sellele geograafilisele erinevusele lisandub ajaline erinevus, mis tuleneb direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise eri kuupäevadest 28 riigis. See ülevõtmine võib kesta kuni 36 kuud ning standardite ajakohastamine võib toimuda umbes samas ajavahemikus või isegi veel sagedamini, kui tegemist on väga innovaatiliste sektoritega. Seega peavad ettevõtted tõenäoliselt tegutsema siseriiklikku õigusesse ülevõtmise perioodidest tulenevas pidevas ebakindluses ja segaduses.

| 4.2 | Selles olukorras, mis on eriti keeruline VKEde jaoks, kellel on vähe vahendeid õigusaktide jälgimiseks, on komisjoni ettepanek eelistada kogu ELis ühtselt ja koheselt kohaldatavat määrust direktiivile igati tervitatav. Komitee arvates on see ettepanek äärmiselt positiivne. Selle abil on võimalik kõrvaldada õigusalase ebastabiilsuse peamine allikas ning võimaldada teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga tegelevatel töörühmadel töötada 500 miljoni tarbija jaoks tõeliselt ühtses keskkonnas, mis on stabiilne mitme aasta vältel ning liigub rütmis, mis vastab iga sektori innovaatilisusele. |
| --- | --- |

4.2

Selles olukorras, mis on eriti keeruline VKEde jaoks, kellel on vähe vahendeid õigusaktide jälgimiseks, on komisjoni ettepanek eelistada kogu ELis ühtselt ja koheselt kohaldatavat määrust direktiivile igati tervitatav. Komitee arvates on see ettepanek äärmiselt positiivne. Selle abil on võimalik kõrvaldada õigusalase ebastabiilsuse peamine allikas ning võimaldada teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga tegelevatel töörühmadel töötada 500 miljoni tarbija jaoks tõeliselt ühtses keskkonnas, mis on stabiilne mitme aasta vältel ning liigub rütmis, mis vastab iga sektori innovaatilisusele.

| 4.3 | Sama loogika põhjendab ka seda, miks on määruse rakendamine tööstustoodete tehniliste standardite määratlemise vahendina subsidiaarsuse seisukohast selline juhtum, kus ELi tasandi meetmed on selgelt tõhusamad kui liikmesriikide tasandil võetavad meetmed. |
| --- | --- |

4.3

Sama loogika põhjendab ka seda, miks on määruse rakendamine tööstustoodete tehniliste standardite määratlemise vahendina subsidiaarsuse seisukohast selline juhtum, kus ELi tasandi meetmed on selgelt tõhusamad kui liikmesriikide tasandil võetavad meetmed.

| 4.4 | Komitee toetab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse no768/2008/EÜ muutmist üldkohaldatavaks määruseks. Koostades valdkonnaüleseid määratlusi, mõisteid ja kontseptsioone kogu teatud valdkonna tehnilise standardimise jaoks aitab vältida topelttööd ja kordusi, lihtsustades tekstide muutmist ja vastates tehnilise kirjutamise headele tavadele. |
| --- | --- |

4.4

Komitee toetab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse no768/2008/EÜ muutmist üldkohaldatavaks määruseks. Koostades valdkonnaüleseid määratlusi, mõisteid ja kontseptsioone kogu teatud valdkonna tehnilise standardimise jaoks aitab vältida topelttööd ja kordusi, lihtsustades tekstide muutmist ja vastates tehnilise kirjutamise headele tavadele.

| 4.5 | Asjaolu, et terve rida eri sidusrühmi panustab standardiseerimistöösse viiel eri etapil, mis on loetletud punktis 3.6, kujutab endast avalikku huvi pakkuvat eesmärki. See suur rühm hõlmab väga piiratud vahenditega sidusrühmi, sh ametiühinguorganisatsioonid, VKEd, tarbijate ja keskkonnakaitse ühendused. Seega on komitee silmis igati õigustatud, et sidusrühmadele antakse selles töös osalemiseks avaliku sektori toetust, tagades neile ka hääleõiguse, et protsess oleks ka tegelikult avatud. |
| --- | --- |

4.5

Asjaolu, et terve rida eri sidusrühmi panustab standardiseerimistöösse viiel eri etapil, mis on loetletud punktis 3.6, kujutab endast avalikku huvi pakkuvat eesmärki. See suur rühm hõlmab väga piiratud vahenditega sidusrühmi, sh ametiühinguorganisatsioonid, VKEd, tarbijate ja keskkonnakaitse ühendused. Seega on komitee silmis igati õigustatud, et sidusrühmadele antakse selles töös osalemiseks avaliku sektori toetust, tagades neile ka hääleõiguse, et protsess oleks ka tegelikult avatud.

| 4.6 | Komitee toetab õigusnormide nõuete ülevaate tasuta kättesaadavaks tegemist. Seaduste mittetundmine ei ole vabandus, kuid juurdepääs tehnilistele standarditele on praegu tasuline, seda isegi standardi eesmärki ja kohaldamisala piisavalt täpselt tundmata, teadmata seega ka seda, kas see on konkreetsel juhul üldse kohaldatav. See on puuduseks mitte üksnes VKEde, vaid kõigi sidusrühmade jaoks. Seetõttu toetab komitee kõnealust meedet, nõudes samas, et standardid muudetaks kättesaadavaks üldiselt kõigile huvitatud sidusrühmadele. |
| --- | --- |

4.6

Komitee toetab õigusnormide nõuete ülevaate tasuta kättesaadavaks tegemist. Seaduste mittetundmine ei ole vabandus, kuid juurdepääs tehnilistele standarditele on praegu tasuline, seda isegi standardi eesmärki ja kohaldamisala piisavalt täpselt tundmata, teadmata seega ka seda, kas see on konkreetsel juhul üldse kohaldatav. See on puuduseks mitte üksnes VKEde, vaid kõigi sidusrühmade jaoks. Seetõttu toetab komitee kõnealust meedet, nõudes samas, et standardid muudetaks kättesaadavaks üldiselt kõigile huvitatud sidusrühmadele.

| 4.7 | Komitee toetab tsentraliseeritud elektroonilise andmebaasi loomist, kus iga toote puhul on loetletud standardid, millele toode peab vastama, ning mis annab ülevaate dokumentatsioonist, mis on vajalik standarditele vastavuse tõendamiseks (eelkõige kui tegemist on isesertifitseerimisega või sertifitseerimisega pädeva asutuse poolt). See andmebaas võiks teenuse tellinutele automaatselt e-posti teel saata tasuta teavet alati, kui asjaomase toote standardites on tehtud muudatusi. |
| --- | --- |

4.7

Komitee toetab tsentraliseeritud elektroonilise andmebaasi loomist, kus iga toote puhul on loetletud standardid, millele toode peab vastama, ning mis annab ülevaate dokumentatsioonist, mis on vajalik standarditele vastavuse tõendamiseks (eelkõige kui tegemist on isesertifitseerimisega või sertifitseerimisega pädeva asutuse poolt). See andmebaas võiks teenuse tellinutele automaatselt e-posti teel saata tasuta teavet alati, kui asjaomase toote standardites on tehtud muudatusi.

| 4.8 | Komitee toetab rikkumisest teatajate võimalust edastada ametiasutustele ühtse turu digitaalse järelevalve süsteemi kaudu konfidentsiaalselt teavet nõuete mittejärgimise kohta, mida nad tööstustoote kavandamise, tootmise või impordi käigus täheldanud on. Heauskseid rikkumisest teatajaid tuleb kaitsta võimalike süüdistuste või karistuste eest, sh nt töötajate puhul vallandamine. Selline ühine ja jagatud turujärelevalve internet 2.0-tehnoloogia abil võimaldab parandada tööstustoodete kasutajate tervist ja turvalisust ELis, ning kaitsta nõudeid järgivaid ettevõtteid nõudeid mittejärgijate ebaausa konkurentsi eest. |
| --- | --- |

4.8

Komitee toetab rikkumisest teatajate võimalust edastada ametiasutustele ühtse turu digitaalse järelevalve süsteemi kaudu konfidentsiaalselt teavet nõuete mittejärgimise kohta, mida nad tööstustoote kavandamise, tootmise või impordi käigus täheldanud on. Heauskseid rikkumisest teatajaid tuleb kaitsta võimalike süüdistuste või karistuste eest, sh nt töötajate puhul vallandamine. Selline ühine ja jagatud turujärelevalve internet 2.0-tehnoloogia abil võimaldab parandada tööstustoodete kasutajate tervist ja turvalisust ELis, ning kaitsta nõudeid järgivaid ettevõtteid nõudeid mittejärgijate ebaausa konkurentsi eest.

| 4.9 | Komitee leiab, et tööstustootega seonduv tehniline teave on ostulepingu põhielement, mis aitab kaasa teadliku ja teavitatud ostu tegemisele, ning mis on väga oluline ka pärast ostu, kui ilmnevad vead, juhtub õnnetus või tootel puuduvad tootja lubatud omadused. Tehniline teave ei ole „ebavajalik” ega „riku toote välimust”, nagu komisjoni teatises väidetakse. Vastupidi, see tuleb esitada kliendile püsival, tõestatud ja võltsimiskindlal kujul, mida on võimalik lugeda olenemata nende elektrooniliste vahendite arengust, mis on toote kasutusea jooksul kättesaadavad. Seetõttu leiab komitee, et paberkandjal esitatud dokumentatsioon, mis on koostatud selle riigi keeles, kus ost tehakse, ning mis on kättesaadav ostukohas ja lisatud pakendisse, täidab kõnealused tingimused, ning et elektroonilise andmekandja kasutamist võib toetada üksnes siis, kui see vastab ülalpool mainitud funktsionaalsetele nõuetele. |
| --- | --- |

4.9

Komitee leiab, et tööstustootega seonduv tehniline teave on ostulepingu põhielement, mis aitab kaasa teadliku ja teavitatud ostu tegemisele, ning mis on väga oluline ka pärast ostu, kui ilmnevad vead, juhtub õnnetus või tootel puuduvad tootja lubatud omadused. Tehniline teave ei ole „ebavajalik” ega „riku toote välimust”, nagu komisjoni teatises väidetakse. Vastupidi, see tuleb esitada kliendile püsival, tõestatud ja võltsimiskindlal kujul, mida on võimalik lugeda olenemata nende elektrooniliste vahendite arengust, mis on toote kasutusea jooksul kättesaadavad. Seetõttu leiab komitee, et paberkandjal esitatud dokumentatsioon, mis on koostatud selle riigi keeles, kus ost tehakse, ning mis on kättesaadav ostukohas ja lisatud pakendisse, täidab kõnealused tingimused, ning et elektroonilise andmekandja kasutamist võib toetada üksnes siis, kui see vastab ülalpool mainitud funktsionaalsetele nõuetele.

| 4.10 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku levitada laialdaselt nii siseturul kui kolmandate riikide turgudel teavet Euroopa standarditega kooskõlas olevate toodete kvaliteedi ja kõrge nõuete taseme kohta, kasutades selleks teabevahetusele eraldatud eelarvet, kaasates punktis 3.7 loetletud sidusrühmad. Nii oleksid tarbijad ja professionaalsed ostjad paremini teavitatud nende toodete valimise eelistest. See tagaks Euroopas toodetud või Euroopa standardite alusel kavandatud ja valmistatud toodetele – ning seega Euroopa ettevõtetele ja töötajatele – kvaliteedil põhineva, igati objektiivse ja usaldusväärse konkurentsieelise. |
| --- | --- |

4.10

Komitee teeb komisjonile ettepaneku levitada laialdaselt nii siseturul kui kolmandate riikide turgudel teavet Euroopa standarditega kooskõlas olevate toodete kvaliteedi ja kõrge nõuete taseme kohta, kasutades selleks teabevahetusele eraldatud eelarvet, kaasates punktis 3.7 loetletud sidusrühmad. Nii oleksid tarbijad ja professionaalsed ostjad paremini teavitatud nende toodete valimise eelistest. See tagaks Euroopas toodetud või Euroopa standardite alusel kavandatud ja valmistatud toodetele – ning seega Euroopa ettevõtetele ja töötajatele – kvaliteedil põhineva, igati objektiivse ja usaldusväärse konkurentsieelise.

| 4.11 | Tuleks hinnata õigusaktide ettepanekute mõju VKEdele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeskujul (3). Komitee toetab kindlalt komisjoni seisukohta mitte teha VKEdele erandeid nõuete järgimisest. Vältida ohte, mida põhjustab üks toode tarbijate või kutsealasel eesmärgil kasutajate tervisele või turvalisusele, loodusvarade säilitamisele ning vastavusele olemasolevate tehniliste süsteemidega, on avalikku huvi pakkuv eesmärk, mis ei sõltu konkreetse toote kavandanud või valmistanud ettevõtte suurusest. Lisaks sellele on terved sektorid, eelkõige selliste tarbekaupade jaoks nagu rõivaesemed või kodutarbed, killustatud ning moodustatud arvukatest VKEdest. Standarditega seonduvate nõuete alandamisega VKEde jaoks ei saa nõustuda, kuna see tähendaks praktikas erandeid sellistele sektoritele, mille kogumõju tarbimisele ja seega ka ohtudele on suur. Selline erand looks samuti kahe kiirusega turu, kus VKEde pakkumist peetaks (põhjendatult) kvaliteedilt halvemaks, kuna neile kehtivad standardid ei ole sama ranged ega arvukad. See suurendaks veelgi nende ebasoodsaid konkurentsitingimusi võrreldes suurte kontsernidega, kelle reklaamieelarve on oluliselt suurem. |
| --- | --- |

4.11

Tuleks hinnata õigusaktide ettepanekute mõju VKEdele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeskujul (3). Komitee toetab kindlalt komisjoni seisukohta mitte teha VKEdele erandeid nõuete järgimisest. Vältida ohte, mida põhjustab üks toode tarbijate või kutsealasel eesmärgil kasutajate tervisele või turvalisusele, loodusvarade säilitamisele ning vastavusele olemasolevate tehniliste süsteemidega, on avalikku huvi pakkuv eesmärk, mis ei sõltu konkreetse toote kavandanud või valmistanud ettevõtte suurusest. Lisaks sellele on terved sektorid, eelkõige selliste tarbekaupade jaoks nagu rõivaesemed või kodutarbed, killustatud ning moodustatud arvukatest VKEdest. Standarditega seonduvate nõuete alandamisega VKEde jaoks ei saa nõustuda, kuna see tähendaks praktikas erandeid sellistele sektoritele, mille kogumõju tarbimisele ja seega ka ohtudele on suur. Selline erand looks samuti kahe kiirusega turu, kus VKEde pakkumist peetaks (põhjendatult) kvaliteedilt halvemaks, kuna neile kehtivad standardid ei ole sama ranged ega arvukad. See suurendaks veelgi nende ebasoodsaid konkurentsitingimusi võrreldes suurte kontsernidega, kelle reklaamieelarve on oluliselt suurem.

| 4.12 | Komitee ei jaga komisjoni seisukohta, mille kohaselt standardeid muudetakse nii sageli, et see „koormab” ettevõtteid. Standardite muutmise sagedus sõltub sektori innovaatilisusest, mis aitab kaasa Euroopa tööstuse konkurentsivõimele muu kui hinna alusel. Muutmise rütmi ei tohi aeglustada, kuid komitee tunnistab, et VKEd peaksid olema nendest arengutest paremini teavitatud, kasutades selleks vajadusel punktis 4.7 nimetatud andmebaasi. Tänu sellele, et komisjon hakkab nüüd standardite muutmist reguleerima direktiivi asemel määrusega, võetakse väljendatud kahtlusi asjakohaselt ja piisavalt arvesse. |
| --- | --- |

4.12

Komitee ei jaga komisjoni seisukohta, mille kohaselt standardeid muudetakse nii sageli, et see „koormab” ettevõtteid. Standardite muutmise sagedus sõltub sektori innovaatilisusest, mis aitab kaasa Euroopa tööstuse konkurentsivõimele muu kui hinna alusel. Muutmise rütmi ei tohi aeglustada, kuid komitee tunnistab, et VKEd peaksid olema nendest arengutest paremini teavitatud, kasutades selleks vajadusel punktis 4.7 nimetatud andmebaasi. Tänu sellele, et komisjon hakkab nüüd standardite muutmist reguleerima direktiivi asemel määrusega, võetakse väljendatud kahtlusi asjakohaselt ja piisavalt arvesse.

| 4.13 | Komitee on seisukohal, et need ajaloolised kogemused, mida ELi liikmesriigid 1993. aastast alates on omandanud ja mida nad omandavad teel tööstustoodete tõelise ühtse turu loomise suunas, võttes täiel määral arvesse tööstustooteid käsitlevate tehniliste standardite reguleerimise poliitilist ning seega demokraatlikku, avatud ja läbipaistvat iseloomu, tuleb kindlasti säilitada vabakaubanduslepete sõlmimisel. Komitee kutsub seega komisjoni üles looma käimasolevate läbirääkimiste jaoks institutsioonilise raamistiku, mida iseloomustab demokraatia, avatus ja läbipaistvus standardimisprotsessi eelnimetatud viiel etapil (vt punkt 3.6) ning standarditele vastavuse kontrollimisel. Toodetele kehtivaid standardeid ning avalikke huvi kaitsvaid määruseid ja otsuseid ning nende järgimata jätmisel määratavaid karistusi, mis on kooskõlas ELi seaduste ja WTO lepetega, ei saa kahtluse alla seada kui mittetariifseid tõkkeid. |
| --- | --- |

4.13

Komitee on seisukohal, et need ajaloolised kogemused, mida ELi liikmesriigid 1993. aastast alates on omandanud ja mida nad omandavad teel tööstustoodete tõelise ühtse turu loomise suunas, võttes täiel määral arvesse tööstustooteid käsitlevate tehniliste standardite reguleerimise poliitilist ning seega demokraatlikku, avatud ja läbipaistvat iseloomu, tuleb kindlasti säilitada vabakaubanduslepete sõlmimisel. Komitee kutsub seega komisjoni üles looma käimasolevate läbirääkimiste jaoks institutsioonilise raamistiku, mida iseloomustab demokraatia, avatus ja läbipaistvus standardimisprotsessi eelnimetatud viiel etapil (vt punkt 3.6) ning standarditele vastavuse kontrollimisel. Toodetele kehtivaid standardeid ning avalikke huvi kaitsvaid määruseid ja otsuseid ning nende järgimata jätmisel määratavaid karistusi, mis on kooskõlas ELi seaduste ja WTO lepetega, ei saa kahtluse alla seada kui mittetariifseid tõkkeid.

| 4.14 | Avalikku huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisega tehniliste standardite abil siis, kui väärtusahelad on rahvusvahelised ning ületavad ühe kohtualluvuse pädevusi, kaasnevad erilised raskused, mis on veel lahendamata. Komitee teeb ettepaneku, et kõnealuses valdkonnas panustataks esmajärjekorras objektiivsete ja usaldusväärsete andmete kogumisse ja sertifitseerimisse toodete ning nende tootmisprotsessiga seonduvate füüsiliste ja sotsiaalsete aspektide kohta. Neid andmeid võib seejärel väärtusahelas edasi anda ning võrrelda iga kohtualluvuse kehtestatud peamiste nõuetega, austades igati kohtu suveräänsust. |
| --- | --- |

4.14

Avalikku huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisega tehniliste standardite abil siis, kui väärtusahelad on rahvusvahelised ning ületavad ühe kohtualluvuse pädevusi, kaasnevad erilised raskused, mis on veel lahendamata. Komitee teeb ettepaneku, et kõnealuses valdkonnas panustataks esmajärjekorras objektiivsete ja usaldusväärsete andmete kogumisse ja sertifitseerimisse toodete ning nende tootmisprotsessiga seonduvate füüsiliste ja sotsiaalsete aspektide kohta. Neid andmeid võib seejärel väärtusahelas edasi anda ning võrrelda iga kohtualluvuse kehtestatud peamiste nõuetega, austades igati kohtu suveräänsust.

| 4.15 | Teatud probleemid, mis seonduvad vaba liikumise ja vaba konkurentsiga, jäävad püsima. Sellised probleemid on näiteks tehniliste standarditega seonduvad patendid või standardite ja õigusaktide kohaldamise järelevalve tõhusus. |
| --- | --- |

4.15

Teatud probleemid, mis seonduvad vaba liikumise ja vaba konkurentsiga, jäävad püsima. Sellised probleemid on näiteks tehniliste standarditega seonduvad patendid või standardite ja õigusaktide kohaldamise järelevalve tõhusus.

| 4.16 | Kui patent taotleti innovatsioonile, millest hiljem saab tehniline standard, tuleb uutele osalejatele tingimata anda sundlitsents mõistliku hinna eest. Intellektuaalomandi õigusaktid peavad tagama innovatsioonile tõelise kaitse, ilma et patenti või autoriõigusi võiks kasutada tööstuse konkurentsi ja innovatsiooni takistusena. Kõnealuste õigusaktide rolli tuleb komitee arvates vaadelda vaba liikumise edendamise seisukohast ühisturul, mida oluliselt soodustaks ELi ühtne patent, mis on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks väga tähtis. Komitee märgib siiski, et patentide väljastamisele teatud kolmandates riikides, sh USAs ei eelne alati piisav uudsuse kontroll, mistõttu võib küsimuse alla seada nende innovaatilisuse. Alusetute patentide kinnitamine seab kahtluse alla nende uuendusliku iseloomu ning patentide andmine selliste abstraktsete mõistete alusel nagu välimus ja tunne (look and feel) – sõltumatult selle välimuse saavutamiseks kasutatud tehnoloogiast – on vastuolus patentide üldise põhimõttega, mille kohaselt patent väljastatakse üksnes lähtuvalt sellest, kuidas tulemus on saavutatud. See annab võimaluse kuritarvitavateks kohtuprotsessideks olukorras, kus Euroopa ettevõtetel on nõrk positsioon. |
| --- | --- |

4.16

Kui patent taotleti innovatsioonile, millest hiljem saab tehniline standard, tuleb uutele osalejatele tingimata anda sundlitsents mõistliku hinna eest. Intellektuaalomandi õigusaktid peavad tagama innovatsioonile tõelise kaitse, ilma et patenti või autoriõigusi võiks kasutada tööstuse konkurentsi ja innovatsiooni takistusena. Kõnealuste õigusaktide rolli tuleb komitee arvates vaadelda vaba liikumise edendamise seisukohast ühisturul, mida oluliselt soodustaks ELi ühtne patent, mis on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks väga tähtis. Komitee märgib siiski, et patentide väljastamisele teatud kolmandates riikides, sh USAs ei eelne alati piisav uudsuse kontroll, mistõttu võib küsimuse alla seada nende innovaatilisuse. Alusetute patentide kinnitamine seab kahtluse alla nende uuendusliku iseloomu ning patentide andmine selliste abstraktsete mõistete alusel nagu välimus ja tunne (look and feel) – sõltumatult selle välimuse saavutamiseks kasutatud tehnoloogiast – on vastuolus patentide üldise põhimõttega, mille kohaselt patent väljastatakse üksnes lähtuvalt sellest, kuidas tulemus on saavutatud. See annab võimaluse kuritarvitavateks kohtuprotsessideks olukorras, kus Euroopa ettevõtetel on nõrk positsioon.

| 4.17 | Samuti ei ole riiklike või ELi tehniliste standardite eiramise eest määratavad karistused sageli asjakohased, proportsionaalsed ja pärssivad.
  Haldus- või kriminaalkaristused kuuluvad samuti nagu turujärelevalve liikmesriikide pädevusse; nende erinevused võivad tuua endaga kaasa meelepärase kohtualluvuse valimise uute toodete Euroopa turule toomisel. Seega peavad „blue guide”, Rapex, Solvit ja muud meetmed innustama liikmesriike ühtlustama karistusi ning tagama turujärelevalve ning toodete ja teenuste jaotamise võrreldava taseme ja tehnilisuse astme, et tugevdada sidusust ELi tasandil. Komisjon, kes algatab õigusloomeprotsessi ja kontrollib õigusaktide kohaldamist liikmesriikide tegevust jälgides, võib rikkumise korral esitada hagi ELi kohtule. Euroopa Kohus peab viimase instantsina tagama liikmesriikide seadusandluse ning toodete ja teenuste turu järelevalve teatud sidususe. |
| --- | --- |

4.17

Samuti ei ole riiklike või ELi tehniliste standardite eiramise eest määratavad karistused sageli asjakohased, proportsionaalsed ja pärssivad.

Haldus- või kriminaalkaristused kuuluvad samuti nagu turujärelevalve liikmesriikide pädevusse; nende erinevused võivad tuua endaga kaasa meelepärase kohtualluvuse valimise uute toodete Euroopa turule toomisel. Seega peavad „blue guide”, Rapex, Solvit ja muud meetmed innustama liikmesriike ühtlustama karistusi ning tagama turujärelevalve ning toodete ja teenuste jaotamise võrreldava taseme ja tehnilisuse astme, et tugevdada sidusust ELi tasandil. Komisjon, kes algatab õigusloomeprotsessi ja kontrollib õigusaktide kohaldamist liikmesriikide tegevust jälgides, võib rikkumise korral esitada hagi ELi kohtule. Euroopa Kohus peab viimase instantsina tagama liikmesriikide seadusandluse ning toodete ja teenuste turu järelevalve teatud sidususe.

| 4.18 | Komitee soovib turujärelevalve tugevdamist. |
| --- | --- |

4.18

Komitee soovib turujärelevalve tugevdamist.

| 4.18.1 | Selleks, et võidelda CE-märgise ebaasjakohase kasutamise vastu halvasti teavitatud või ebaausate tootjate poolt, tuleks tõhustada tollikontrolle toodete turuleviimisel ja neile müügilubade andmisel ning tagada, et nii tootjate esindajad kui ka importijad ja tarnijad järgiksid toodete standarditele vastavuse nõuet kooskõlas kehtiva ELi õigusega. Seadusjärgse esindaja viitenumbri lisamine CE-märgisele selliselt, et internetis oleks võimalik leida andmed esindaja juriidilise isiku ja standarditele vastavuse kohta, aitab teostada standarditele vastavuse kontrolli, sealjuures ka rikkumisest teatanud tarbijatelt saadud andmeid kasutades (punkt 4.8). |
| --- | --- |

4.18.1

Selleks, et võidelda CE-märgise ebaasjakohase kasutamise vastu halvasti teavitatud või ebaausate tootjate poolt, tuleks tõhustada tollikontrolle toodete turuleviimisel ja neile müügilubade andmisel ning tagada, et nii tootjate esindajad kui ka importijad ja tarnijad järgiksid toodete standarditele vastavuse nõuet kooskõlas kehtiva ELi õigusega. Seadusjärgse esindaja viitenumbri lisamine CE-märgisele selliselt, et internetis oleks võimalik leida andmed esindaja juriidilise isiku ja standarditele vastavuse kohta, aitab teostada standarditele vastavuse kontrolli, sealjuures ka rikkumisest teatanud tarbijatelt saadud andmeid kasutades (punkt 4.8).

| 4.18.2 | Eelarvepiirangute taustal soovib komitee juhtida tähelepanu vajadusele tagada turujärelvalvega tegelevatele asutustele asjaomaste ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning suunata oma tegevus kohtadesse, kus pettuskatsed kõige sagedamini aset leiavad (sh sadamad, odavmüügiketid või ajutised müügikohad), tõhustades halduskoostööd, eelkõige võltsimisvastase võitluse valdkonnas. Rikkumistest teatamise võimalus, mida mainitakse punktis 4.8, võib suurendada nende asutuste tõhusust, toomata avalikule sektorile kaasa suuri kulusid. |
| --- | --- |

4.18.2

Eelarvepiirangute taustal soovib komitee juhtida tähelepanu vajadusele tagada turujärelvalvega tegelevatele asutustele asjaomaste ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning suunata oma tegevus kohtadesse, kus pettuskatsed kõige sagedamini aset leiavad (sh sadamad, odavmüügiketid või ajutised müügikohad), tõhustades halduskoostööd, eelkõige võltsimisvastase võitluse valdkonnas. Rikkumistest teatamise võimalus, mida mainitakse punktis 4.8, võib suurendada nende asutuste tõhusust, toomata avalikule sektorile kaasa suuri kulusid.

| 4.18.3 | Komitee tunneb muret selle pärast, et mõnedel tööstusettevõtjatel on teatud liikmesriigi majandustegevusele ja tööhõivele nii suur mõju, et nendepoolne ähvardus tegevuse ümberpaigutamise kohta võib sundida riiklikke ametiasutusi karistusest loobuma, seades seeläbi ohtu tarbijad ning soodustades ebaausat konkurentsi kogu ELi ettevõtete ja töötajate suhtes. |
| --- | --- |

4.18.3

Komitee tunneb muret selle pärast, et mõnedel tööstusettevõtjatel on teatud liikmesriigi majandustegevusele ja tööhõivele nii suur mõju, et nendepoolne ähvardus tegevuse ümberpaigutamise kohta võib sundida riiklikke ametiasutusi karistusest loobuma, seades seeläbi ohtu tarbijad ning soodustades ebaausat konkurentsi kogu ELi ettevõtete ja töötajate suhtes.

| 4.19 | Komitee leiab, et korrapäraseid aruandeid ja kohapealseid kontrolle nõudes on võimalik toodete arengut paremini jälgida. Tarbijate ja töötajate organisatsioonid võivad olla rikkumisest teatajateks tervishoiu ja turvalisusega seonduvates küsimustes, seetõttu peaksid nad osalema standardite väljatöötamise ja rakendamise kõigis etappides. |
| --- | --- |

4.19

Komitee leiab, et korrapäraseid aruandeid ja kohapealseid kontrolle nõudes on võimalik toodete arengut paremini jälgida. Tarbijate ja töötajate organisatsioonid võivad olla rikkumisest teatajateks tervishoiu ja turvalisusega seonduvates küsimustes, seetõttu peaksid nad osalema standardite väljatöötamise ja rakendamise kõigis etappides.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 51.

1

(2)  Sellist tulemust kinnitas ka Nobeli majanduspreemia laureaat George Akerlof oma 1970. aasta artiklis kasutatud autode kohta (George A. Akerlof, 1970). „The Market for 'Lemons': Quality Uncertainty and the Market Mechanism”. Quarterly Journal of Economics (The MIT Press) 84 (3): 488–500. doi:10.2307/1879431).

2

(3)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 51.

3

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/27

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

| Raportöör | : | Vladimíra Drbalová |
| --- | --- | --- |
| Kaasraportöör | : | Luis Miguel Pariza Castaños |

Raportöör

:

Vladimíra Drbalová

Kaasraportöör

:

Luis Miguel Pariza Castaños

Euroopa Parlament otsustas 3. veebruaril 2014 ja nõukogu 6. veebruaril 2014 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 13. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 116, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut asendada määrus (EL) nr 492/2011 ja rakendusotsus 2012/733/EL üheainsa õigusaktiga, mis suurendab läbipaistvust, võimaldab tõhusat automaatset sobitamist, määratleb tugiteenused, viib sisse süsteemi, mille abil vahetada teavet tööjõu üle- ja puudujääkide kohta, ning toimib mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab komisjoni ettepanekut asendada määrus (EL) nr 492/2011 ja rakendusotsus 2012/733/EL üheainsa õigusaktiga, mis suurendab läbipaistvust, võimaldab tõhusat automaatset sobitamist, määratleb tugiteenused, viib sisse süsteemi, mille abil vahetada teavet tööjõu üle- ja puudujääkide kohta, ning toimib mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel.

| 1.2 | Komitee soovitab komisjonil määratleda artiklis 2 „Mõisted” õiglase liikuvuse, pidades seejuures silmas uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele. Määratlus peab olema tasakaalustatud. Komisjon võiks aluseks võtta määruse nr 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samas väljendada kavatsust tagada täielik toetus inimestele, kes soovivad teadliku valiku põhjal kasutada oma õigust töötada teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

1.2

Komitee soovitab komisjonil määratleda artiklis 2 „Mõisted” õiglase liikuvuse, pidades seejuures silmas uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele. Määratlus peab olema tasakaalustatud. Komisjon võiks aluseks võtta määruse nr 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samas väljendada kavatsust tagada täielik toetus inimestele, kes soovivad teadliku valiku põhjal kasutada oma õigust töötada teises liikmesriigis.

| 1.3 | Komitee mõistab komisjoni kavatsust pakkuda EURESi portaalis peaaegu täielikku valikut vabu töökohti, laiendades läbipaistvuse põhimõtet lisaks riiklikele tööturuasutustele ka muudele organisatsioonidele selle kaudu, et EURESe partnerid osalevad ühiste miinimumkriteeriumide alusel vabatahtlikult EURESe võrgustikus. Siiski peab komitee riskantseks seda, kui ei tagata, et erasektori pakkujad peavad vastama samadele kvaliteedinõuetele kui avaliku sektori tööturuasutused. Igal juhul võivad liikmesriigid lisada täiendavaid kriteeriume lisaks lisas nimetatutele, kui seda peetakse vajalikuks, kuid need ei tohi olla mingis suhtes diskrimineerivad. Osalevad erasektori teenusepakkujad ei tohiks mingil juhul nõuda tasu oma teenuste eest. |
| --- | --- |

1.3

Komitee mõistab komisjoni kavatsust pakkuda EURESi portaalis peaaegu täielikku valikut vabu töökohti, laiendades läbipaistvuse põhimõtet lisaks riiklikele tööturuasutustele ka muudele organisatsioonidele selle kaudu, et EURESe partnerid osalevad ühiste miinimumkriteeriumide alusel vabatahtlikult EURESe võrgustikus. Siiski peab komitee riskantseks seda, kui ei tagata, et erasektori pakkujad peavad vastama samadele kvaliteedinõuetele kui avaliku sektori tööturuasutused. Igal juhul võivad liikmesriigid lisada täiendavaid kriteeriume lisaks lisas nimetatutele, kui seda peetakse vajalikuks, kuid need ei tohi olla mingis suhtes diskrimineerivad. Osalevad erasektori teenusepakkujad ei tohiks mingil juhul nõuda tasu oma teenuste eest.

| 1.4 | Komitee julgustab liikmesriike tegema iseäranis piirialatöötajatele ja noortele süstemaatiliselt kättesaadavaks põhiteabe EURESe võrgustiku ja selle konkreetsete tugiteenuste kohta ning EURESe teenuseid paremini tutvustama ja propageerima. |
| --- | --- |

1.4

Komitee julgustab liikmesriike tegema iseäranis piirialatöötajatele ja noortele süstemaatiliselt kättesaadavaks põhiteabe EURESe võrgustiku ja selle konkreetsete tugiteenuste kohta ning EURESe teenuseid paremini tutvustama ja propageerima.

| 1.5 | Komitee tervitab rõhuasetust arengule ja piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piirialatöötajatega ja tööandjatega piirialadel. Ta soovitab suurendada EURES-T partnerluste rolli. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tervitab rõhuasetust arengule ja piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piirialatöötajatega ja tööandjatega piirialadel. Ta soovitab suurendada EURES-T partnerluste rolli.

| 1.6 | Komitee kutsub üles saavutama sidusust ja sünergiat ELi poliitikameetmetega liikuvuse edendamiseks, iseäranis seoses riiklike tööturuasutuste võrgustiku rajamisega ja töötajate ning kodanike ja nende perede vaba liikumist ELis edendavate meetmetega. Noortegarantii rakendamisega seoses toetab komitee EURESe võrgustiku tegevusala laiendamist ka neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega. |
| --- | --- |

1.6

Komitee kutsub üles saavutama sidusust ja sünergiat ELi poliitikameetmetega liikuvuse edendamiseks, iseäranis seoses riiklike tööturuasutuste võrgustiku rajamisega ja töötajate ning kodanike ja nende perede vaba liikumist ELis edendavate meetmetega. Noortegarantii rakendamisega seoses toetab komitee EURESe võrgustiku tegevusala laiendamist ka neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega.

| 1.7 | Komitee kordab ka, et arvestades EURESe laiendatud pädevust ja uusi rolle tugiteenustes, peaks riiklikel koordinatsioonibüroodel olema oma töö tegemiseks piisavalt personali ja muid ressursse, head kavad personali koolitamiseks kaasa arvatud. |
| --- | --- |

1.7

Komitee kordab ka, et arvestades EURESe laiendatud pädevust ja uusi rolle tugiteenustes, peaks riiklikel koordinatsioonibüroodel olema oma töö tegemiseks piisavalt personali ja muid ressursse, head kavad personali koolitamiseks kaasa arvatud.

| 1.8 | Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama komisjoni tehnilist tuge ja pidama kinni oma riiklike klassifikatsioonisüsteemide esialgse loetelu koostamise tähtaegadest. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO). |
| --- | --- |

1.8

Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama komisjoni tehnilist tuge ja pidama kinni oma riiklike klassifikatsioonisüsteemide esialgse loetelu koostamise tähtaegadest. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO).

| 1.9 | Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei tohiks ohustada EURESe piiriüleseid partnerlusi, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist. |
| --- | --- |

1.9

Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei tohiks ohustada EURESe piiriüleseid partnerlusi, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist.

| 1.10 | Seoses andmete ja näitajate kogumisega tõstab komitee esile vajadust delikaatsuse järele selles, kuidas määruses kehtestatakse liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem. Komitee teeb ettepaneku täiendada kvantitatiivseid näitajaid kvalitatiivsete näitajatega. |
| --- | --- |

1.10

Seoses andmete ja näitajate kogumisega tõstab komitee esile vajadust delikaatsuse järele selles, kuidas määruses kehtestatakse liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem. Komitee teeb ettepaneku täiendada kvantitatiivseid näitajaid kvalitatiivsete näitajatega.

| 1.11 | Komitee juhib tähelepanu sotsiaalpartnerite kui tööturu peamiste sidusrühmade otsustavale rollile kõigil tasanditel. Ta kutsub üles tegema neist täieõiguslikud partnerid, kelle roll hõlmaks ettevõtete ja töötajate nõustamist ja abistamist ning ettevõttega seotud küsimuste ja töötingimuste kohta teabe edastamist. Liikmesriigid peaksid kasutusele võtma süsteemid, mis võimaldaksid sotsiaalpartneritel mõjusalt riiklikes koordinatsioonibüroodes osaleda, pidades seejuures silmas riigi tavasid ja seadusandlikke süsteeme. |
| --- | --- |

1.11

Komitee juhib tähelepanu sotsiaalpartnerite kui tööturu peamiste sidusrühmade otsustavale rollile kõigil tasanditel. Ta kutsub üles tegema neist täieõiguslikud partnerid, kelle roll hõlmaks ettevõtete ja töötajate nõustamist ja abistamist ning ettevõttega seotud küsimuste ja töötingimuste kohta teabe edastamist. Liikmesriigid peaksid kasutusele võtma süsteemid, mis võimaldaksid sotsiaalpartneritel mõjusalt riiklikes koordinatsioonibüroodes osaleda, pidades seejuures silmas riigi tavasid ja seadusandlikke süsteeme.

| 1.12 | Komitee kutsub komisjoni üles esitama asjakohase seadusandliku paketi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimiseks ning töötajate omandatud õiguste tunnustamiseks ja ülekandmiseks. |
| --- | --- |

1.12

Komitee kutsub komisjoni üles esitama asjakohase seadusandliku paketi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimiseks ning töötajate omandatud õiguste tunnustamiseks ja ülekandmiseks.

| 1.13 | Andmekaitse osas soovitab komitee komisjonil kaaluda Euroopa andmekaitseinspektori (EDPS) 3. aprilli 2014. aasta arvamuses esitatud soovitusi. |
| --- | --- |

1.13

Andmekaitse osas soovitab komitee komisjonil kaaluda Euroopa andmekaitseinspektori (EDPS) 3. aprilli 2014. aasta arvamuses esitatud soovitusi.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | ELi majandus on hakanud uuesti kasvama ja töötuse määr on alates 2013. aasta keskpaigast püsinud suhteliselt stabiilne (1). Kriisi püsimise tõttu suureneb ikka veel pikaajaline töötus. Noorte tööpuudus on murettekitaval tasemel ja töötava elanikkonna vaesus suureneb samuti (2). |
| --- | --- |

2.1

ELi majandus on hakanud uuesti kasvama ja töötuse määr on alates 2013. aasta keskpaigast püsinud suhteliselt stabiilne (1). Kriisi püsimise tõttu suureneb ikka veel pikaajaline töötus. Noorte tööpuudus on murettekitaval tasemel ja töötava elanikkonna vaesus suureneb samuti (2).

| 2.2 | Olukord nõuab kiiresti kõigi meetmete ja vahendite kasutamist Euroopa tööturgude avatuse ja dünaamilisuse suurendamiseks, nõudluse ja pakkumise paremaks ühitamiseks ning tööjõu liikuvuse suurendamiseks ELis. ELi-sisese liikuvuse suurenemine laiendab töötajate töövõimalusi ning aitab tööandjatel täita vabu kohti paremini ja kiiremini (3). |
| --- | --- |

2.2

Olukord nõuab kiiresti kõigi meetmete ja vahendite kasutamist Euroopa tööturgude avatuse ja dünaamilisuse suurendamiseks, nõudluse ja pakkumise paremaks ühitamiseks ning tööjõu liikuvuse suurendamiseks ELis. ELi-sisese liikuvuse suurenemine laiendab töötajate töövõimalusi ning aitab tööandjatel täita vabu kohti paremini ja kiiremini (3).

| 2.3 | Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas (4) reformis komisjon EURESe võrgustikku, et parandada vastavuse tagamist ja töölesuunamise võimekust kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkidega (sh algatus „Sinu esimene EURESe abil saadud töö”). |
| --- | --- |

2.3

Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas (4) reformis komisjon EURESe võrgustikku, et parandada vastavuse tagamist ja töölesuunamise võimekust kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkidega (sh algatus „Sinu esimene EURESe abil saadud töö”).

| 2.4 | EURESe ajakohastamise kohustus kajastus ka aruandes ELi kodakondsuse kohta (5) ja sisaldus teistes komisjoni algatustes, millega toetati töötajate vaba liikumist ELis (6), rajati Euroopa riiklike tööturuasutuste võrgustik (7), rakendati ellu tööhõivemeetmete pakett (8), ja kõigis vahendites noorte tööhõivesse toomiseks (9). |
| --- | --- |

2.4

EURESe ajakohastamise kohustus kajastus ka aruandes ELi kodakondsuse kohta (5) ja sisaldus teistes komisjoni algatustes, millega toetati töötajate vaba liikumist ELis (6), rajati Euroopa riiklike tööturuasutuste võrgustik (7), rakendati ellu tööhõivemeetmete pakett (8), ja kõigis vahendites noorte tööhõivesse toomiseks (9).

| 2.5 | Komitee jaoks on töötajate vaba liikumine mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel (10) ning liikuvuse allesjäänud tõkete kõrvaldamine (11) jätkuvalt üks ELi prioriteete. Ta on mitmes soovituses kutsunud muutma EURESt (12) tõeliseks vahendiks, mille abil ühitada nõudlus ja pakkumine Euroopa tööturul. |
| --- | --- |

2.5

Komitee jaoks on töötajate vaba liikumine mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel (10) ning liikuvuse allesjäänud tõkete kõrvaldamine (11) jätkuvalt üks ELi prioriteete. Ta on mitmes soovituses kutsunud muutma EURESt (12) tõeliseks vahendiks, mille abil ühitada nõudlus ja pakkumine Euroopa tööturul.

3.   Ettepaneku põhisisu

| 3.1 | Pärast komisjoni omaalgatuslikku otsust (13) 2012. aastal läbis EURESe võrgustik mõned muutused. Ent määruse nr 492/2011 2. peatükki, mis kujutab endast liikmesriikidevahelise vahendustegevuse ja teabevahetuse Euroopa raamistikku ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta, ei ole alates 1992. aastast peaaegu üldse muudetud. Pidades silmas uut määruse ettepanekut, vaadatakse läbi EURESe harta (14). |
| --- | --- |

3.1

Pärast komisjoni omaalgatuslikku otsust (13) 2012. aastal läbis EURESe võrgustik mõned muutused. Ent määruse nr 492/2011 2. peatükki, mis kujutab endast liikmesriikidevahelise vahendustegevuse ja teabevahetuse Euroopa raamistikku ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta, ei ole alates 1992. aastast peaaegu üldse muudetud. Pidades silmas uut määruse ettepanekut, vaadatakse läbi EURESe harta (14).

| 3.2 | Uued liikuvuse vormid ja vabu töökohti puudutavate andmete jagamise tehnoloogia muutumine koos paljude ja erinevate värbamiskanalite kasutamisega tööotsijate ja tööandjate poolt, tööturu vahendajate kasvav roll, ent ka välismaale tööle minna otsustanud töötajate kasvav hulk: kõik see muudab vajalikuks EURESe toimimisviisi kiire ja ulatusliku reformimise. |
| --- | --- |

3.2

Uued liikuvuse vormid ja vabu töökohti puudutavate andmete jagamise tehnoloogia muutumine koos paljude ja erinevate värbamiskanalite kasutamisega tööotsijate ja tööandjate poolt, tööturu vahendajate kasvav roll, ent ka välismaale tööle minna otsustanud töötajate kasvav hulk: kõik see muudab vajalikuks EURESe toimimisviisi kiire ja ulatusliku reformimise.

| 3.3 | Optimaalne lahendus eesmärkide kiireks saavutamiseks ja tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks on võtta vastu uus määrus ja luua eraldi vahend. Eesmärk on kujundada EURES tõeliseks töö- ja töötajate otsimise vahendiks, mis põhineb mittediskrimineerimisel ja võrdsel kohtlemisel. Võrgustikku laiendatakse järk-järgult nii, et see hõlmaks ka väljaõpet ja praktikat (katseprojekt „Sinu esimene EURESe töökoht”). |
| --- | --- |

3.3

Optimaalne lahendus eesmärkide kiireks saavutamiseks ja tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks on võtta vastu uus määrus ja luua eraldi vahend. Eesmärk on kujundada EURES tõeliseks töö- ja töötajate otsimise vahendiks, mis põhineb mittediskrimineerimisel ja võrdsel kohtlemisel. Võrgustikku laiendatakse järk-järgult nii, et see hõlmaks ka väljaõpet ja praktikat (katseprojekt „Sinu esimene EURESe töökoht”).

| 3.4 | Enne 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ja lähtudes 2010. aastal EURESele antud hinnangust (15), viis komisjon läbi konsulteerimise EURESe võrgustiku seniste puudujääkide ja võimaliku edasise suuna teemadel. Ettepaneku osas konsulteeriti töötajate vaba liikumise nõuandekomiteega, millel oli protsessis aktiivsem roll. |
| --- | --- |

3.4

Enne 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ja lähtudes 2010. aastal EURESele antud hinnangust (15), viis komisjon läbi konsulteerimise EURESe võrgustiku seniste puudujääkide ja võimaliku edasise suuna teemadel. Ettepaneku osas konsulteeriti töötajate vaba liikumise nõuandekomiteega, millel oli protsessis aktiivsem roll.

| 3.5 | Hinnangus toodi välja EURESe mitu põhimõttelist puudust. Neist kõige olulisemad on järgmised: 1) mittetäielik nimekiri vabadest töökohtadest ja CVdest, mis on ELi tasandil kõigi liikmesriikide jaoks ligipääsetavad; 2) piiratud sobitamise võimekus EURESe portaalis; 3) ebaühtlane juurdepääs EURESe teenustele ELis; 4) abi piiratud kättesaadavus sobitamisel, töölesuunamisel ja värbamisel tööotsijate ja tööandjate jaoks ning 5) ebatõhus liikmesriikidevaheline teabevahetus tööjõu puudu- ja ülejäägi teemal. |
| --- | --- |

3.5

Hinnangus toodi välja EURESe mitu põhimõttelist puudust. Neist kõige olulisemad on järgmised: 1) mittetäielik nimekiri vabadest töökohtadest ja CVdest, mis on ELi tasandil kõigi liikmesriikide jaoks ligipääsetavad; 2) piiratud sobitamise võimekus EURESe portaalis; 3) ebaühtlane juurdepääs EURESe teenustele ELis; 4) abi piiratud kättesaadavus sobitamisel, töölesuunamisel ja värbamisel tööotsijate ja tööandjate jaoks ning 5) ebatõhus liikmesriikidevaheline teabevahetus tööjõu puudu- ja ülejäägi teemal.

| 3.6 | EURES ei saa enam praegusel kujul toimida. Kõik liikmesriigid on toetanud EURESe ümberkorraldamise ja programmitöö tsükli ning EURESe tegevustele ühiste näitajate kehtestamise mõtet, et suurendada toimimise läbipaistvust, parandada teabevahetust ning täiustada tegevuse kooskõlastamist. |
| --- | --- |

3.6

EURES ei saa enam praegusel kujul toimida. Kõik liikmesriigid on toetanud EURESe ümberkorraldamise ja programmitöö tsükli ning EURESe tegevustele ühiste näitajate kehtestamise mõtet, et suurendada toimimise läbipaistvust, parandada teabevahetust ning täiustada tegevuse kooskõlastamist.

| 3.7 | Põhiteave EURESe võrgustiku kohta peaks olema kättesaadav kogu liidus igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina värbamisteenuseid. Neile tuleks pakkuda ligipääsu EURESe võrgustikule ning võrgustiku toimimist tuleks toetada riikide tööjõu puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega. |
| --- | --- |

3.7

Põhiteave EURESe võrgustiku kohta peaks olema kättesaadav kogu liidus igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina värbamisteenuseid. Neile tuleks pakkuda ligipääsu EURESe võrgustikule ning võrgustiku toimimist tuleks toetada riikide tööjõu puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega.

| 3.8 | Ettepaneku eesmärk on saavutada olukord, kus EURESe portaalil on peaaegu täielik vabade töökohtade pakkumine, samal ajal kui tööotsijatel kogu Euroopast on kohene ligipääs samadele vabadele töökohtadele. Samal ajal oleks kättesaadav täielik nimekiri CVdest, mille seast registreeritud tööandjad saavad valida. |
| --- | --- |

3.8

Ettepaneku eesmärk on saavutada olukord, kus EURESe portaalil on peaaegu täielik vabade töökohtade pakkumine, samal ajal kui tööotsijatel kogu Euroopast on kohene ligipääs samadele vabadele töökohtadele. Samal ajal oleks kättesaadav täielik nimekiri CVdest, mille seast registreeritud tööandjad saavad valida.

| 3.9 | Oluline on tagada, et EURESe portaal suudab teostada korralikku automaatset sobitamist vabade töökohtade ja CVde vahel kõigist liikmesriikidest, ning et riiklikul ja valdkondlikul tasandil omandatud oskused, kvalifikatsioonid ja tegevusalad oleksid tõlgitud kõigisse keeltesse ja et neid esitataks kõigile arusaadavalt. |
| --- | --- |

3.9

Oluline on tagada, et EURESe portaal suudab teostada korralikku automaatset sobitamist vabade töökohtade ja CVde vahel kõigist liikmesriikidest, ning et riiklikul ja valdkondlikul tasandil omandatud oskused, kvalifikatsioonid ja tegevusalad oleksid tõlgitud kõigisse keeltesse ja et neid esitataks kõigile arusaadavalt.

| 3.10 | Kõik komisjoni poolt EURESe võrgustiku jaoks teostatavad tööd, mis nõuavad inim- ja/või finantsressursse, kuuluvad määruse, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) (16) (perioodiks 2014–2020), kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

3.10

Kõik komisjoni poolt EURESe võrgustiku jaoks teostatavad tööd, mis nõuavad inim- ja/või finantsressursse, kuuluvad määruse, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) (16) (perioodiks 2014–2020), kohaldamisalasse.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Mõisted

| 4.1.1 | Võttes arvesse uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele, peaks komisjon õiglase liikuvuse mõiste asjakohaselt määratlema. Komisjon võiks aluseks võtta määruse 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samal ajal selgelt väljendada, et õiglane liikuvus hõlmab ka õigust kõigile tööpakkumistele ELis ligi pääseda ja neist kasu saada. |
| --- | --- |

4.1.1

Võttes arvesse uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele, peaks komisjon õiglase liikuvuse mõiste asjakohaselt määratlema. Komisjon võiks aluseks võtta määruse 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samal ajal selgelt väljendada, et õiglane liikuvus hõlmab ka õigust kõigile tööpakkumistele ELis ligi pääseda ja neist kasu saada.

| 4.1.2 | Liikuvuse mõistes tuleks alati arvesse võtta iga riigi vaateid ja konkreetset olukorda, tagamaks, et talendid saavad tõhusalt liikuda. Kooskõlas ettepaneku artikliga 26 töötavad liikmesriigid teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes oma tööpoliitika lahutamatu osana välja liikuvuspoliitika. |
| --- | --- |

4.1.2

Liikuvuse mõistes tuleks alati arvesse võtta iga riigi vaateid ja konkreetset olukorda, tagamaks, et talendid saavad tõhusalt liikuda. Kooskõlas ettepaneku artikliga 26 töötavad liikmesriigid teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes oma tööpoliitika lahutamatu osana välja liikuvuspoliitika.

4.2   Läbipaistvus

| 4.2.1 | Komitee mõistab komisjoni kavatsust laiendada läbipaistvuse põhimõtet muudele üksustele, kuid ta näeb riske selles, kui riiklikud tööturuasutused, erasektori tööhõiveasutused ja teised tööhõiveteenuseid pakkuvad organisatsioonid ei pea vastama samadele kvaliteedikriteeriumidele (riiklike tööturuasutuste standardile). See süsteem peab olema läbipaistev ning võtma arvesse kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise põhimõtteid. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitee mõistab komisjoni kavatsust laiendada läbipaistvuse põhimõtet muudele üksustele, kuid ta näeb riske selles, kui riiklikud tööturuasutused, erasektori tööhõiveasutused ja teised tööhõiveteenuseid pakkuvad organisatsioonid ei pea vastama samadele kvaliteedikriteeriumidele (riiklike tööturuasutuste standardile). See süsteem peab olema läbipaistev ning võtma arvesse kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise põhimõtteid.

| 4.2.2 | Samal ajal nõutakse ettepanekus, et riiklikud tööturuasutused ja teised EURESe partnerid omalt poolt tagaksid parema ligipääsu EURESe portaalile oma tööotsinguportaalides. Mõnes riigis on väga raske saada kontakti EURESe nõustajatega. Paljud tööotsijad, eriti noored, puutuvad samuti kokku terve rea bürokraatlike ja finantstakistustega. |
| --- | --- |

4.2.2

Samal ajal nõutakse ettepanekus, et riiklikud tööturuasutused ja teised EURESe partnerid omalt poolt tagaksid parema ligipääsu EURESe portaalile oma tööotsinguportaalides. Mõnes riigis on väga raske saada kontakti EURESe nõustajatega. Paljud tööotsijad, eriti noored, puutuvad samuti kokku terve rea bürokraatlike ja finantstakistustega.

| 4.2.3 | Lisaks näitavad hiljutised kogemused, et paljudes riikides on inimesed, eriti noored, vähe teadlikud EURESe võrgustikust ja selle teenustest. Ainult üks kolmandik tööandjatest oli enne võrgustikuga kontakti võtmist EURESest kuulnud. Liikmesriigid peavad EURESe teenuseid paremini tutvustama ja reklaamima, tagamaks, et inimese otsus võtta vastu töökoht teises riigis tugineb täielikul informeeritusel. |
| --- | --- |

4.2.3

Lisaks näitavad hiljutised kogemused, et paljudes riikides on inimesed, eriti noored, vähe teadlikud EURESe võrgustikust ja selle teenustest. Ainult üks kolmandik tööandjatest oli enne võrgustikuga kontakti võtmist EURESest kuulnud. Liikmesriigid peavad EURESe teenuseid paremini tutvustama ja reklaamima, tagamaks, et inimese otsus võtta vastu töökoht teises riigis tugineb täielikul informeeritusel.

| 4.2.4 | Komitee tervitab EURESe võrgustiku laiendamist neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega. |
| --- | --- |

4.2.4

Komitee tervitab EURESe võrgustiku laiendamist neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega.

| 4.2.5 | Komitee tervitab samuti rõhuasetust piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piiriüleste töötajatega ja tööandjatega piirialadel. Komitee soovitab selleks kasutada ettevõtetele juba loodud kontaktpunkte. |
| --- | --- |

4.2.5

Komitee tervitab samuti rõhuasetust piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piiriüleste töötajatega ja tööandjatega piirialadel. Komitee soovitab selleks kasutada ettevõtetele juba loodud kontaktpunkte.

| 4.2.6 | EURES-T partnerlusi, mis ühendavad riiklikke tööturuasutusi, ametiühinguid, piirkondlikke tööandjate organisatsioone ja mõningatel juhtudel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, tuleks tugevdada ja nende roll täpselt määratleda. |
| --- | --- |

4.2.6

EURES-T partnerlusi, mis ühendavad riiklikke tööturuasutusi, ametiühinguid, piirkondlikke tööandjate organisatsioone ja mõningatel juhtudel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, tuleks tugevdada ja nende roll täpselt määratleda.

| 4.2.7 | Komitee soovitab selgitada suhteid EURESe võrgustiku ning ELi ühtse turu nõuande- ja teabeportaali SOLVITi vahel. See puudutab eelkõige artikli 7 lõikes 4 sätestatud abi riikliku koordinatsioonibüroole tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ja koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga. |
| --- | --- |

4.2.7

Komitee soovitab selgitada suhteid EURESe võrgustiku ning ELi ühtse turu nõuande- ja teabeportaali SOLVITi vahel. See puudutab eelkõige artikli 7 lõikes 4 sätestatud abi riikliku koordinatsioonibüroole tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ja koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga.

4.3   Automaatne sobitamine ühise IT-platvormi kaudu

| 4.3.1 | Kuigi nõudluse ja pakkumise vahelise tasakaalu mehhanism on juba sätestatud määruse 492/2011 (17) artiklis 13, ei toimu praegu CVde ega muu tööotsijaid puudutava teabe automaatset elektroonilist vahetust. |
| --- | --- |

4.3.1

Kuigi nõudluse ja pakkumise vahelise tasakaalu mehhanism on juba sätestatud määruse 492/2011 (17) artiklis 13, ei toimu praegu CVde ega muu tööotsijaid puudutava teabe automaatset elektroonilist vahetust.

| 4.3.2 | Komitee tunnistab, et koostalitlusvõime ei nõua antud etapis riiklike klassifikatsioonisüsteemide ühtlustamist. Sellegipoolest toetab komitee komisjoni soovitust, et liikmesriigid viiksid läbi esialgse inventuuri oma klassifikatsioonisüsteemide kohta. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO), mis on automaatse vahetuse ja riiklike asutuste vahelise täieliku koostalitluse vahend. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitee tunnistab, et koostalitlusvõime ei nõua antud etapis riiklike klassifikatsioonisüsteemide ühtlustamist. Sellegipoolest toetab komitee komisjoni soovitust, et liikmesriigid viiksid läbi esialgse inventuuri oma klassifikatsioonisüsteemide kohta. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO), mis on automaatse vahetuse ja riiklike asutuste vahelise täieliku koostalitluse vahend.

4.4   Tugiteenused

| 4.4.1 | EURESe võrgustik peab klientidele (tööotsijatele ja tööandjatele) pakkuma tervikliku teenustepaketi: teadlikkuse suurendamine, teabe edastamine, registreerimist hõlbustavate mehhanismide käivitamine, CVde ja vabade töökohtade üle arvepidamine, automaatne sobitamine, töölesuunamine, abi värbamisel ning taotlejatele selliste organisatsioonide kontaktandmete andmine, kelle poole nad pärast tööleasumist saavad pöörduda, eelkõige ametiühingud. |
| --- | --- |

4.4.1

EURESe võrgustik peab klientidele (tööotsijatele ja tööandjatele) pakkuma tervikliku teenustepaketi: teadlikkuse suurendamine, teabe edastamine, registreerimist hõlbustavate mehhanismide käivitamine, CVde ja vabade töökohtade üle arvepidamine, automaatne sobitamine, töölesuunamine, abi värbamisel ning taotlejatele selliste organisatsioonide kontaktandmete andmine, kelle poole nad pärast tööleasumist saavad pöörduda, eelkõige ametiühingud.

| 4.4.2 | Teenused töötajatele ja tööandjatele peaksid olema tasuta. |
| --- | --- |

4.4.2

Teenused töötajatele ja tööandjatele peaksid olema tasuta.

| 4.4.3 | Komitee tervitab nõudmist, et liikmesriigid peavad süstemaatilisemalt jagama riikide teavet tööjõu puudu- ja ülejäägi ning sellega seotud poliitikameetmete kohta. Otsused selliste meetmete kohta ei kuulu aga kõnealuse määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

4.4.3

Komitee tervitab nõudmist, et liikmesriigid peavad süstemaatilisemalt jagama riikide teavet tööjõu puudu- ja ülejäägi ning sellega seotud poliitikameetmete kohta. Otsused selliste meetmete kohta ei kuulu aga kõnealuse määruse kohaldamisalasse.

| 4.4.4 | Komitee peab tähtsaks, et oleks selge piir Euroopa koordinatsiooniameti – kelle ülesanne on luua sidus raamistik ja pakkuda sektoriülest toetust – ning riiklike koordinatsioonibüroode, riiklike tööturuasutuste ja EURESi partnerite volituste ja kohustuste vahel. |
| --- | --- |

4.4.4

Komitee peab tähtsaks, et oleks selge piir Euroopa koordinatsiooniameti – kelle ülesanne on luua sidus raamistik ja pakkuda sektoriülest toetust – ning riiklike koordinatsioonibüroode, riiklike tööturuasutuste ja EURESi partnerite volituste ja kohustuste vahel.

| 4.4.5 | EURESe pädevuse laiendamisega saavad riiklikud koordinatsioonibürood endale terve rea uusi ülesandeid ja selleks on neil vaja piisavalt personali- ja finantsressursse, samuti häid koolituskavasid. Komisjon peaks tagama, et nad saavad võimalikult palju tehnilist ja konsultatsiooniabi. |
| --- | --- |

4.4.5

EURESe pädevuse laiendamisega saavad riiklikud koordinatsioonibürood endale terve rea uusi ülesandeid ja selleks on neil vaja piisavalt personali- ja finantsressursse, samuti häid koolituskavasid. Komisjon peaks tagama, et nad saavad võimalikult palju tehnilist ja konsultatsiooniabi.

| 4.4.6 | Oleks kasulik, kui riiklikud koordinatsioonibürood koostaksid töökavasid organisatsioonidele, kes on seotud EURESe võrgustiku tööga antud riigis. Need kavad hõlmaksid kavandatud tegevusi, nende teostamiseks eraldatud inim- ja finantsressursse ning kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise mehhanisme. |
| --- | --- |

4.4.6

Oleks kasulik, kui riiklikud koordinatsioonibürood koostaksid töökavasid organisatsioonidele, kes on seotud EURESe võrgustiku tööga antud riigis. Need kavad hõlmaksid kavandatud tegevusi, nende teostamiseks eraldatud inim- ja finantsressursse ning kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise mehhanisme.

4.5   Isikuandmete kaitse

| 4.5.1 | Määruses kavandatud meetmed tuleb rakendada kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitset käsitlevate õigussätetega (18). Töötajate nõusolek EURESe portaali teabe edastamise kohta peab olema selgesõnaline, üheselt mõistetav, vabatahtlikult antud, konkreetne ja teadlik. |
| --- | --- |

4.5.1

Määruses kavandatud meetmed tuleb rakendada kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitset käsitlevate õigussätetega (18). Töötajate nõusolek EURESe portaali teabe edastamise kohta peab olema selgesõnaline, üheselt mõistetav, vabatahtlikult antud, konkreetne ja teadlik.

| 4.5.2 | Eesmärk on tagada a) tõhus põhiliste inimõiguste- ja vabaduste kaitsega seotud eeskirjade kohaldamine ja b) isikuandmete vaba liikumine liikmesriikide ja liidu institutsioonide või asutuste vahel, samuti liidu institutsioonide ja asutuste vahel seoses nende asjaomase pädevuse teostamisega. |
| --- | --- |

4.5.2

Eesmärk on tagada a) tõhus põhiliste inimõiguste- ja vabaduste kaitsega seotud eeskirjade kohaldamine ja b) isikuandmete vaba liikumine liikmesriikide ja liidu institutsioonide või asutuste vahel, samuti liidu institutsioonide ja asutuste vahel seoses nende asjaomase pädevuse teostamisega.

| 4.5.3 | Komitee märgib, et Euroopa andmekaitseinspektoriga on peetud konsultatsioone seoses EURESe võrgustiku uue ja laiendatud rolliga. Komitee soovitab komisjonil võtta arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. aprilli arvamuses (19) sisalduvaid soovitusi ja järeldusi. |
| --- | --- |

4.5.3

Komitee märgib, et Euroopa andmekaitseinspektoriga on peetud konsultatsioone seoses EURESe võrgustiku uue ja laiendatud rolliga. Komitee soovitab komisjonil võtta arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. aprilli arvamuses (19) sisalduvaid soovitusi ja järeldusi.

4.6   Muutused Euroopa Sotsiaalfondi rahastamises

| 4.6.1 | Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei ohusta EURESe olulisi piiriüleseid partnerlusi, eriti ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei ohusta EURESe olulisi piiriüleseid partnerlusi, eriti ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist.

| 4.6.2 | Mis puutub Euroopa Sotsiaalfondi, siis peaks ta kehtestama EURESele selged prioriteedid ja pakkuma asjakohast toetust. Toetuste taotlemise ja eraldamise menetlused peaksid jääma sidusaks, läbipaistvaks ja lihtsaks. |
| --- | --- |

4.6.2

Mis puutub Euroopa Sotsiaalfondi, siis peaks ta kehtestama EURESele selged prioriteedid ja pakkuma asjakohast toetust. Toetuste taotlemise ja eraldamise menetlused peaksid jääma sidusaks, läbipaistvaks ja lihtsaks.

4.7   Sotsiaalpartnerite roll

| 4.7.1 | Euroopa Komisjon pooldab sotsiaalpartnerite rolli uut määratlemist (20). Sotsiaalpartnerid peaksid olema programmitöö- ja aruandlustsüklisse täielikult kaasatud ja neid tuleb kutsuda koosolekutele. |
| --- | --- |

4.7.1

Euroopa Komisjon pooldab sotsiaalpartnerite rolli uut määratlemist (20). Sotsiaalpartnerid peaksid olema programmitöö- ja aruandlustsüklisse täielikult kaasatud ja neid tuleb kutsuda koosolekutele.

| 4.7.2 | Sellegipoolest rõhutab komitee sotsiaalpartnerite olulist rolli tööturu peamiste osalejatena kõigil tasanditel, kus nad on tihedalt seotud EURESe tööga oskuste sobitamisel vabade töökohtadega. Nende rolli ei tohiks pisendada toetajaliikme tasemele (21). Eelkõige peaksid riiklikud koordinatsioonibürood tihendama koostööd sotsiaalpartnerite ja kutseorganisatsioonidega. Komitee teeb ettepaneku, et nii Euroopa kui ka riikliku tasandi sotsiaalpartnerid peaksid osalema vastavalt Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode tegevuses. |
| --- | --- |

4.7.2

Sellegipoolest rõhutab komitee sotsiaalpartnerite olulist rolli tööturu peamiste osalejatena kõigil tasanditel, kus nad on tihedalt seotud EURESe tööga oskuste sobitamisel vabade töökohtadega. Nende rolli ei tohiks pisendada toetajaliikme tasemele (21). Eelkõige peaksid riiklikud koordinatsioonibürood tihendama koostööd sotsiaalpartnerite ja kutseorganisatsioonidega. Komitee teeb ettepaneku, et nii Euroopa kui ka riikliku tasandi sotsiaalpartnerid peaksid osalema vastavalt Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode tegevuses.

4.8   EURESe tööhõive alase töö järelevalve ja hindamine

| 4.8.1 | Selleks et tagada piisav teave, mille põhjal hinnata EURESe võrgustiku tulemuslikkust, tuleks kasutusele võtta ühised näitajad, millest võrgustikus osalevad organisatsioonid saaksid oma tulemuste määratlemisel juhinduda. Need näitajad peaksid samuti aitama hinnata, kuivõrd edukas on olnud EURESe võrgustiku üldiste eesmärkide saavutamine. Samuti on tähtis kasutada kvalitatiivseid näitajaid, nagu töökoha kvaliteet, võrdne kohtlemine ja sotsiaalkindlustusõigused. Vaja on delikaatset lähenemist selles, kuidas määruses kehtestada liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem. |
| --- | --- |

4.8.1

Selleks et tagada piisav teave, mille põhjal hinnata EURESe võrgustiku tulemuslikkust, tuleks kasutusele võtta ühised näitajad, millest võrgustikus osalevad organisatsioonid saaksid oma tulemuste määratlemisel juhinduda. Need näitajad peaksid samuti aitama hinnata, kuivõrd edukas on olnud EURESe võrgustiku üldiste eesmärkide saavutamine. Samuti on tähtis kasutada kvalitatiivseid näitajaid, nagu töökoha kvaliteet, võrdne kohtlemine ja sotsiaalkindlustusõigused. Vaja on delikaatset lähenemist selles, kuidas määruses kehtestada liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 801 final.

1

(2)  COM(2014) 12 final.

2

(3)  Euroopa 241 miljoni suurusest kogutööjõust on teises liikmesriigis majanduslikult aktiivsed ainult ligikaudu 7,5 miljonit inimest (s.o 3,1 %).

3

(4)  COM(2010) 682 final, 23.11.2010.

4

(5)  COM(2013) 269 final.

5

(6)  COM(2013) 236 final.

6

(7)  COM(2013) 430 final.

7

(8)  COM(2012)173 final.

8

(9)  COM (2012) 727 final.

9

(10)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 54–58.

10

(11)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.

11

(12)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 116–121, ELT C 214, 8.7.2014, lk 36-39.

12

(13)  COM(2014) 6 final 2014/0002 (COD).

13

(14)  SWD(2012) 100 final „Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020”, mis on lisatud dokumendile COM(2012) 173 final

14

(15)  COM(2010) 731 final.

15

(16)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 238.

16

(17)  „Iga liikmesriigi eriasutus saadab regulaarselt teiste liikmesriikide eriasutustele ja [...] Euroopa koordinatsiooniametile (a) andmeid vabade töökohtade kohta, mida võiksid täita teiste liikmesriikide kodanikud; (b) kolmandatele riikidele adresseeritud andmeid vabade töökohtade kohta; (c) andmeid töötaotluste kohta, mille esitajad on ametlikult väljendanud soovi töötada teises liikmesriigis; (d) teavet piirkondade ja tegevusalade kaupa töötaotlejatest, kes on väljendanud tegelikku valmisolekut võtta vastu töö mõnes teises riigis.”

17

(18)  Määrus (EÜ) 45/2001, ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

18

Direktiivis 95/46/EÜ nõutakse, et liikmesriigid kaitseksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele, et tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses.

(19)  http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf

19

(20)  Vt töötajate vaba liikumise nõuandekomitee 12. aprilli 2013. aasta koosoleku protokoll.

20

(21)  BUSINESSEUROPE, CEEP, ETUC ja UEAPME ühine kiri (Euroopa Komisjoni) volinikule László Andorile, 19.12.2012.

21

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/34

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimise ja tootmise kohta ELis suuremahulise hüdrofrakkimise teel”

COM(2014) 23 final

2014/C 424/05

| Raportöör: | Josef ZBOŘIL |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Sorin IONIŢĂ |

Raportöör:

Josef ZBOŘIL

Kaasraportöör:

Sorin IONIŢĂ

22. jaanuaril 2014 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimise ja tootmise kohta ELis suuremahulise hüdrofrakkimise teel”

COM(2014) 23 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.—5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 163, vastu hääletas 18, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Liidus toimuvad praegu energeetika valdkonnas tohutud muutused. Euroopa majandust ja haavatavaid tarbijarühmi ohustavad üha enam energiavarustuse ebakindlus ja kõrged energiahinnad. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Liidus toimuvad praegu energeetika valdkonnas tohutud muutused. Euroopa majandust ja haavatavaid tarbijarühmi ohustavad üha enam energiavarustuse ebakindlus ja kõrged energiahinnad.

| 1.2 | Suuremahuline hüdrofrakkimine teeb muret seoses rahvatervise ja keskkonnamõjudega; asjaomastele kogukondadele tuleb nende kaitse lihtsustamiseks pakkuda parimat teavet ning samuti on tarvis suuremat kohalikku kaasatust üksikprojektide üle vastavate õigusnõuetega kooskõlas otsuseid langetades. |
| --- | --- |

1.2

Suuremahuline hüdrofrakkimine teeb muret seoses rahvatervise ja keskkonnamõjudega; asjaomastele kogukondadele tuleb nende kaitse lihtsustamiseks pakkuda parimat teavet ning samuti on tarvis suuremat kohalikku kaasatust üksikprojektide üle vastavate õigusnõuetega kooskõlas otsuseid langetades.

| 1.3 | Komisjoni poliitilised suunised ebatraditsiooniliste süsivesinike puhul koosnevad põhimõtete kogumist, mille liikmesriigid peavad kuue kuu jooksul rakendama, ja selle seiresüsteemist. Niisuguste projektide riskide minimeerimiseks ja neile kodanike heakskiidu tagamiseks peetakse väga oluliseks uurimis- ja kaevandustegevuse läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.3

Komisjoni poliitilised suunised ebatraditsiooniliste süsivesinike puhul koosnevad põhimõtete kogumist, mille liikmesriigid peavad kuue kuu jooksul rakendama, ja selle seiresüsteemist. Niisuguste projektide riskide minimeerimiseks ja neile kodanike heakskiidu tagamiseks peetakse väga oluliseks uurimis- ja kaevandustegevuse läbipaistvust.

| 1.4 | Komitee usub, et komisjoni dokumendid (teatis ja soovitused) põhinevad realistlikul suhtumisel teemasse ning et ka järgnevad arutelud peavad põhinema faktidel ja uurimistulemustel, kuid et siiski on vajalik kaaluda ka selliseid olulisi subjektiivseid tegureid nagu avalikkuse suhtumine riskidesse. Komitee asub seoses ebatraditsiooniliste süsivesinike rolliga ELi energialiikide jaotuses tasakaalustatud seisukohale. |
| --- | --- |

1.4

Komitee usub, et komisjoni dokumendid (teatis ja soovitused) põhinevad realistlikul suhtumisel teemasse ning et ka järgnevad arutelud peavad põhinema faktidel ja uurimistulemustel, kuid et siiski on vajalik kaaluda ka selliseid olulisi subjektiivseid tegureid nagu avalikkuse suhtumine riskidesse. Komitee asub seoses ebatraditsiooniliste süsivesinike rolliga ELi energialiikide jaotuses tasakaalustatud seisukohale.

| 1.5 | Komitee tunnustab kiirmenetlust, tänu millele lihtsustavad soovitused läbipaistvate heakskiitmismenetluste algatamist uurimistegevusele riikides, kes leiavad, et ebatraditsiooniliste süsivesinike kasutuselevõtt on nende energiavajaduse jaoks vältimatu. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tunnustab kiirmenetlust, tänu millele lihtsustavad soovitused läbipaistvate heakskiitmismenetluste algatamist uurimistegevusele riikides, kes leiavad, et ebatraditsiooniliste süsivesinike kasutuselevõtt on nende energiavajaduse jaoks vältimatu.

| 1.6 | Komitee arvab, et korralikult rakendatuna on see raamistik piisav kohaliku kogukonna tasandil kasutamiseks ning et vähemalt praegu puudub vajadus konkreetse kildagaasi direktiivi vastuvõtmiseks. ELi õigustik pakub asjakohaseid vahendeid lahenduste leidmiseks frakkimise piiriülestele mõjudele, kui need peaksid ilmnema. Kui niisuguse tegevuse maht edaspidi märkimisväärselt suureneb, tuleks küsimust uuesti kaaluda. |
| --- | --- |

1.6

Komitee arvab, et korralikult rakendatuna on see raamistik piisav kohaliku kogukonna tasandil kasutamiseks ning et vähemalt praegu puudub vajadus konkreetse kildagaasi direktiivi vastuvõtmiseks. ELi õigustik pakub asjakohaseid vahendeid lahenduste leidmiseks frakkimise piiriülestele mõjudele, kui need peaksid ilmnema. Kui niisuguse tegevuse maht edaspidi märkimisväärselt suureneb, tuleks küsimust uuesti kaaluda.

| 1.7 | Komitee tahaks rõhutada, et selliste ebatraditsiooniliste süsivesinike ressursside väljaarendamine õiges institutsioonilises raamistikus võib saada Euroopa majanduskasvu hoogustavaks teguriks. Elektrisüsteemide tasakaalustamatuse ärahoidmiseks on tarvis suhteliselt puhast, usaldusväärset ja paindlikku fossiilkütustel põhinevat tootmist. Lisaks näitavad sagedased poliitilised kriisid ELi idanaabruses, kuivõrd oluline on varustusallikate õigeaegne mitmekesistamine. |
| --- | --- |

1.7

Komitee tahaks rõhutada, et selliste ebatraditsiooniliste süsivesinike ressursside väljaarendamine õiges institutsioonilises raamistikus võib saada Euroopa majanduskasvu hoogustavaks teguriks. Elektrisüsteemide tasakaalustamatuse ärahoidmiseks on tarvis suhteliselt puhast, usaldusväärset ja paindlikku fossiilkütustel põhinevat tootmist. Lisaks näitavad sagedased poliitilised kriisid ELi idanaabruses, kuivõrd oluline on varustusallikate õigeaegne mitmekesistamine.

| 1.8 | Komitee soovitab pöörata edasistes komisjoni dokumentides rohkem tähelepanu mitmetele lisapunktidele seoses frakkimistehnoloogiaga. Veetarbimine ei ole nii suur, kui mõnikord eeldatakse, kuigi töö suure veepuudusega piirkondades nõuab erilist tähelepanu; kemikaalide kasutamine peab toimuma vastavalt määrusele (REACH) ning ohtlikke aineid ei tohiks üldse kasutada; gaasilekkeid ja heitgaasi tõrvikpõletamist peab käsitsema nõuetekohaselt. Kehtib saastaja-maksab-põhimõte. |
| --- | --- |

1.8

Komitee soovitab pöörata edasistes komisjoni dokumentides rohkem tähelepanu mitmetele lisapunktidele seoses frakkimistehnoloogiaga. Veetarbimine ei ole nii suur, kui mõnikord eeldatakse, kuigi töö suure veepuudusega piirkondades nõuab erilist tähelepanu; kemikaalide kasutamine peab toimuma vastavalt määrusele (REACH) ning ohtlikke aineid ei tohiks üldse kasutada; gaasilekkeid ja heitgaasi tõrvikpõletamist peab käsitsema nõuetekohaselt. Kehtib saastaja-maksab-põhimõte.

| 1.9 | Komitee rõhutab, kui oluline on sotsiaalse õigluse ja ebatraditsioonilistele süsivesinikele üldsuse tunnustuse tagamise huvides, et litsentsitasudest ja aktsiisimaksudest saadavat tulu jagataks asjaomaste kogukondade kohalike eelarvetega läbipaistval ja prognoositaval viisil, et kompenseerida neile mistahes kahjulikud kõrvalmõjud, mis võiksid ilmneda. |
| --- | --- |

1.9

Komitee rõhutab, kui oluline on sotsiaalse õigluse ja ebatraditsioonilistele süsivesinikele üldsuse tunnustuse tagamise huvides, et litsentsitasudest ja aktsiisimaksudest saadavat tulu jagataks asjaomaste kogukondade kohalike eelarvetega läbipaistval ja prognoositaval viisil, et kompenseerida neile mistahes kahjulikud kõrvalmõjud, mis võiksid ilmneda.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | ELis toimuvad praegu energeetika valdkonnas tohutud muutused, mida tingivad sellised kattuvad tegurid nagu olulised tehnoloogilised läbimurded (mis on seotud nii taastuvenergia kui ka fossiilkütustega), mastaapsed geopoliitilised nihked ja ambitsioonikad poliitilised eesmärgid, mis mõnikord viivad kompleksmeetmeteni, mille mõju on raske määratleda. Ent kuigi energiaallikaid on nüüd kindlasti rohkem ja nende valik on mitmekesisem, ohustavad Euroopa majandust ja haavatavaid tarbijarühmi üha enam energiavarustuse ebakindlus ja kõrged energiahinnad. |
| --- | --- |

2.1

ELis toimuvad praegu energeetika valdkonnas tohutud muutused, mida tingivad sellised kattuvad tegurid nagu olulised tehnoloogilised läbimurded (mis on seotud nii taastuvenergia kui ka fossiilkütustega), mastaapsed geopoliitilised nihked ja ambitsioonikad poliitilised eesmärgid, mis mõnikord viivad kompleksmeetmeteni, mille mõju on raske määratleda. Ent kuigi energiaallikaid on nüüd kindlasti rohkem ja nende valik on mitmekesisem, ohustavad Euroopa majandust ja haavatavaid tarbijarühmi üha enam energiavarustuse ebakindlus ja kõrged energiahinnad.

| 2.2 | Üks viimastel aastakümnetel esilekerkinud uutest tehnoloogiatest on suuremahuline hüdrofrakkimine, mis USAs on kiiresti täiustunud ja vaieldamatut kasu toonud, suurendades majanduslikuks kasutamiseks kättesaadavaid maagaasivarusid ja alandades märkimisväärselt hindu. Samas tekitab frakkimine muret kahjuliku mõju tõttu rahvatervisele ja keskkonnale ning üldsus nuriseb ebapiisava läbipaistvuse ja vähese konsulteerimise pärast kildagaasiga seotud tegevuste osas. Asjaomaseid kogukondi on tarvis paremini teavitada ja kohalikke kogukondi on vaja rohkem kaasata üksikprojektide üle otsuste langetamisse, sealhulgas mõjuhindamise protsessidesse, nagu kehtivates juriidilistes kohustustes nõutakse. |
| --- | --- |

2.2

Üks viimastel aastakümnetel esilekerkinud uutest tehnoloogiatest on suuremahuline hüdrofrakkimine, mis USAs on kiiresti täiustunud ja vaieldamatut kasu toonud, suurendades majanduslikuks kasutamiseks kättesaadavaid maagaasivarusid ja alandades märkimisväärselt hindu. Samas tekitab frakkimine muret kahjuliku mõju tõttu rahvatervisele ja keskkonnale ning üldsus nuriseb ebapiisava läbipaistvuse ja vähese konsulteerimise pärast kildagaasiga seotud tegevuste osas. Asjaomaseid kogukondi on tarvis paremini teavitada ja kohalikke kogukondi on vaja rohkem kaasata üksikprojektide üle otsuste langetamisse, sealhulgas mõjuhindamise protsessidesse, nagu kehtivates juriidilistes kohustustes nõutakse.

| 2.3 | Komitee tahaks rõhutada komisjoni sõnumit – st et ebatraditsiooniliste süsivesinike ressursside väljaarendamine õiges institutsioonilises raamistikus võib saada Euroopa majanduskasvu hoogustavaks teguriks. Taastuvenergia allikate kasutuselevõtust saadud kogemused näitavad, et lähitulevikus on elektrisüsteemide tasakaalustamatuse ärahoidmiseks ikka veel tarvis suhteliselt puhast, usaldusväärset ja paindlikku fossiilkütustel põhinevat tootmist. Veel enamgi – sagedased poliitilised kriisid ELi idanaabruses näitavad taas, kui oluline on varustusallikate mitmekesistamine. |
| --- | --- |

2.3

Komitee tahaks rõhutada komisjoni sõnumit – st et ebatraditsiooniliste süsivesinike ressursside väljaarendamine õiges institutsioonilises raamistikus võib saada Euroopa majanduskasvu hoogustavaks teguriks. Taastuvenergia allikate kasutuselevõtust saadud kogemused näitavad, et lähitulevikus on elektrisüsteemide tasakaalustamatuse ärahoidmiseks ikka veel tarvis suhteliselt puhast, usaldusväärset ja paindlikku fossiilkütustel põhinevat tootmist. Veel enamgi – sagedased poliitilised kriisid ELi idanaabruses näitavad taas, kui oluline on varustusallikate mitmekesistamine.

3.   Komisjoni dokument

| 3.1 | Euroopa majandus ja kodanikud vajavad energiat, mis on säästlik ja taskukohane ning millega varustamine on kindel ja usaldusväärne. Suur sõltuvus impordist ja energiaallikate ebapiisav mitmekesisus on muude tegurite seas kiirendanud hindade tõusu ELis, eelkõige mõne meie peamise konkurendi olukorraga võrreldes. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa majandus ja kodanikud vajavad energiat, mis on säästlik ja taskukohane ning millega varustamine on kindel ja usaldusväärne. Suur sõltuvus impordist ja energiaallikate ebapiisav mitmekesisus on muude tegurite seas kiirendanud hindade tõusu ELis, eelkõige mõne meie peamise konkurendi olukorraga võrreldes.

| 3.2 | Tehnoloogia areng on võimaldanud juurdepääsu ebatraditsioonilistele fossiilkütustele, mille ammutamine oli varem tehniliselt liiga keerukas või liiga kulukas. USAs annavad ebatraditsioonilise gaasi allikad praegu 60 % omamaisest gaasitoodangust, millest kildagaasi tootmine kasvab kõige kiiremini, tehes võimalikuks odavamate USA söevarude ekspordi, eelkõige ELi. |
| --- | --- |

3.2

Tehnoloogia areng on võimaldanud juurdepääsu ebatraditsioonilistele fossiilkütustele, mille ammutamine oli varem tehniliselt liiga keerukas või liiga kulukas. USAs annavad ebatraditsioonilise gaasi allikad praegu 60 % omamaisest gaasitoodangust, millest kildagaasi tootmine kasvab kõige kiiremini, tehes võimalikuks odavamate USA söevarude ekspordi, eelkõige ELi.

| 3.3 | Võimalikud maagaasivarud kildakihtides on tekitanud suuri lootusi ka mõnel pool ELis, kuna kildagaas võib asendada rohkem süsihappegaasi tekitavad fossiilkütused, vähendada sõltuvust ELi-välistest energiatarnijatest ning luua töökohti, edendada majanduskasvu ja suurendada riigitulusid. Seepärast tegelevad mõned liikmesriigid aktiivselt kildagaasi uuringutega. |
| --- | --- |

3.3

Võimalikud maagaasivarud kildakihtides on tekitanud suuri lootusi ka mõnel pool ELis, kuna kildagaas võib asendada rohkem süsihappegaasi tekitavad fossiilkütused, vähendada sõltuvust ELi-välistest energiatarnijatest ning luua töökohti, edendada majanduskasvu ja suurendada riigitulusid. Seepärast tegelevad mõned liikmesriigid aktiivselt kildagaasi uuringutega.

| 3.4 | Siiski põhjustab suuremahuline hüdropurustamine, mida üldiselt nimetatakse frakkimiseks, murettekitavaid mõjusid inimeste tervisele ja keskkonnale. Suur osa elanikkonnast tunnetab, et kildagaasiga seotud tegevuste puhul ei ole piisavalt kohaldatud ettevaatusabinõusid ja läbipaistvust ega ole piisavalt konsulteeritud üldsusega. Mõned liikmesriigid on otsustanud hüdrofrakkimise keelata või kehtestada selle suhtes moratooriumi. |
| --- | --- |

3.4

Siiski põhjustab suuremahuline hüdropurustamine, mida üldiselt nimetatakse frakkimiseks, murettekitavaid mõjusid inimeste tervisele ja keskkonnale. Suur osa elanikkonnast tunnetab, et kildagaasiga seotud tegevuste puhul ei ole piisavalt kohaldatud ettevaatusabinõusid ja läbipaistvust ega ole piisavalt konsulteeritud üldsusega. Mõned liikmesriigid on otsustanud hüdrofrakkimise keelata või kehtestada selle suhtes moratooriumi.

| 3.5 | Vastusena üleskutsele nõustus komisjon välja töötama raamistiku ebatraditsiooniliste süsivesinike ohutuks ja turvaliseks kaevandamiseks ELis, seades eesmärgiks:






  — | tagada, et neil liikmesriikidel, kes tahavad mitmekesistada energiavarustust ja parandada konkurentsiolukorda, oleks võimalik teha seda ohutult ja tõhusalt; |
| --- | --- | --- |

3.5

Vastusena üleskutsele nõustus komisjon välja töötama raamistiku ebatraditsiooniliste süsivesinike ohutuks ja turvaliseks kaevandamiseks ELis, seades eesmärgiks:

—

tagada, et neil liikmesriikidel, kes tahavad mitmekesistada energiavarustust ja parandada konkurentsiolukorda, oleks võimalik teha seda ohutult ja tõhusalt;

| — | tagada selgus ja prognoositavus nii turul osalevatele ettevõtjatele kui ka kodanikele, kaasa arvatud uurimisprojektide jaoks; ning |
| --- | --- |

—

tagada selgus ja prognoositavus nii turul osalevatele ettevõtjatele kui ka kodanikele, kaasa arvatud uurimisprojektide jaoks; ning

| — | võtta täiel määral arvesse kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning kliima- ja keskkonnariskide ohjamist, sealhulgas vastavalt üldsuse ootustele ka tervise seisukohalt. |
| --- | --- |

—

võtta täiel määral arvesse kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning kliima- ja keskkonnariskide ohjamist, sealhulgas vastavalt üldsuse ootustele ka tervise seisukohalt.

| 3.6 | Käesolev teatis on lisatud soovitusele, millega täiendatakse ELi kehtivat õigustikku, esitades miinimumpõhimõtted süsivesinike uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrofrakkimise meetodil. Nimetatud soovituse eesmärk on teha kõnealuste ressursside arendamine ohutuks ja turvaliseks ning soodustada võrdsete võimaluste loomist sellele tööstusharule kõigis ELi liikmesriikides, kes otsustavad neid ressursse arendada. |
| --- | --- |

3.6

Käesolev teatis on lisatud soovitusele, millega täiendatakse ELi kehtivat õigustikku, esitades miinimumpõhimõtted süsivesinike uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrofrakkimise meetodil. Nimetatud soovituse eesmärk on teha kõnealuste ressursside arendamine ohutuks ja turvaliseks ning soodustada võrdsete võimaluste loomist sellele tööstusharule kõigis ELi liikmesriikides, kes otsustavad neid ressursse arendada.

| 3.7 | Praegu saadaolevate andmete kohaselt näib kildakihtidest maagaasi tootmine Euroopas teiste mittetraditsiooniliste fossiilkütustega võrreldes olevat kõige suurema potentsiaaliga: tehnoloogiliselt kättesaadavad kildagaasi varud on hinnanguliselt 16 triljonit kuupmeetrit, mida on palju rohkem kui kinnisgaasi varusid (3 triljonit kuupmeetrit) või kivisöekihtides leiduva metaani varusid (2 triljonit kuupmeetrit). Uurimisprojektide edasi arenedes saadakse täiendavaid teadmisi kildakihtidest ja muudest ebatraditsioonilistest gaasi ja õli allikatest pärit majanduslikult tagasisaadavate ressursside kohta. |
| --- | --- |

3.7

Praegu saadaolevate andmete kohaselt näib kildakihtidest maagaasi tootmine Euroopas teiste mittetraditsiooniliste fossiilkütustega võrreldes olevat kõige suurema potentsiaaliga: tehnoloogiliselt kättesaadavad kildagaasi varud on hinnanguliselt 16 triljonit kuupmeetrit, mida on palju rohkem kui kinnisgaasi varusid (3 triljonit kuupmeetrit) või kivisöekihtides leiduva metaani varusid (2 triljonit kuupmeetrit). Uurimisprojektide edasi arenedes saadakse täiendavaid teadmisi kildakihtidest ja muudest ebatraditsioonilistest gaasi ja õli allikatest pärit majanduslikult tagasisaadavate ressursside kohta.

| 3.8 | Kildagaasi tootmine võib anda suure impordisõltuvusega liikmesriikidele võimaluse mitmekesistada oma energiaallikaid ja parandada oma varustuskindlust. Liikmesriikidele tuleks siiski kasuks isegi mõõdukas gaasihinna langus või hinnatõusu ärahoidmine, mis saavutataks näiteks tugevama või samale tasemele jääva läbirääkimispositsiooni kaudu ELi-väliste gaasitarnijatega. Kildagaasiga seotud tegevused võivad tuua otsest või kaudset kasu, näiteks piirkondlike investeeringute kaudu taristusse, otseste ja kaudsete tööhõivevõimaluste kaudu ning maksudest, lõivudest ja litsentsitasudest tulenevate avaliku sektori tulude kaudu. |
| --- | --- |

3.8

Kildagaasi tootmine võib anda suure impordisõltuvusega liikmesriikidele võimaluse mitmekesistada oma energiaallikaid ja parandada oma varustuskindlust. Liikmesriikidele tuleks siiski kasuks isegi mõõdukas gaasihinna langus või hinnatõusu ärahoidmine, mis saavutataks näiteks tugevama või samale tasemele jääva läbirääkimispositsiooni kaudu ELi-väliste gaasitarnijatega. Kildagaasiga seotud tegevused võivad tuua otsest või kaudset kasu, näiteks piirkondlike investeeringute kaudu taristusse, otseste ja kaudsete tööhõivevõimaluste kaudu ning maksudest, lõivudest ja litsentsitasudest tulenevate avaliku sektori tulude kaudu.

| 3.9 | Eksperdid on seisukohal, et kildagaasi ammutamine toob kaasa üldiselt suurema ökoloogilise jalajälje võrreldes traditsioonilise gaasi arenguga, sest see nõuab intensiivsemat puurkaevu stimuleerimist, toimub peamiselt maismaal ja hõlmab palju suuremat maa-ala. Kuna kildagaasi puurkaevude tootlikkus on üldiselt madalam kui tavapäraste puurkaevude oma, on lisaks sellele vaja puurida rohkem kaeve. Mõned neist riskidest ja mõjudest võivad olla piiriülesed, näiteks vee- ja õhusaaste puhul. |
| --- | --- |

3.9

Eksperdid on seisukohal, et kildagaasi ammutamine toob kaasa üldiselt suurema ökoloogilise jalajälje võrreldes traditsioonilise gaasi arenguga, sest see nõuab intensiivsemat puurkaevu stimuleerimist, toimub peamiselt maismaal ja hõlmab palju suuremat maa-ala. Kuna kildagaasi puurkaevude tootlikkus on üldiselt madalam kui tavapäraste puurkaevude oma, on lisaks sellele vaja puurida rohkem kaeve. Mõned neist riskidest ja mõjudest võivad olla piiriülesed, näiteks vee- ja õhusaaste puhul.

| 3.10 | Keskkonnariskid ja nendega kaasnevad terviseriskid on põhjustanud üldsusele erineval määral muret, sealhulgas ka otsest vastuseisu kildagaasi projektidele. Eelkõige peetakse probleemiks, et teave käitajate ja pädevate asutuste ning käitajate ja avalikkuse vahel on ebasümmeetriline, eriti selles osas, mis puudutab frakkimisvedelike koostist ja frakkimise geoloogilisi tingimusi. |
| --- | --- |

3.10

Keskkonnariskid ja nendega kaasnevad terviseriskid on põhjustanud üldsusele erineval määral muret, sealhulgas ka otsest vastuseisu kildagaasi projektidele. Eelkõige peetakse probleemiks, et teave käitajate ja pädevate asutuste ning käitajate ja avalikkuse vahel on ebasümmeetriline, eriti selles osas, mis puudutab frakkimisvedelike koostist ja frakkimise geoloogilisi tingimusi.

| 3.11 | Kohaldades või kohandades õigusakte süsivesinike suhtes, millega kaasneb suuremahuline hüdrofrakkimine, kutsutakse nimetatud soovituses liikmesriike üles tagama eelkõige järgmist:






  — | tuleb läbi viia keskkonnamõju strateegiline hindamine enne litsentside andmist süsivesinike uurimiseks ja/või tootmiseks, kui sellega eeldatavalt kaasnevad suuremahulise hüdrofrakkimise toimingud; |
| --- | --- | --- |

3.11

Kohaldades või kohandades õigusakte süsivesinike suhtes, millega kaasneb suuremahuline hüdrofrakkimine, kutsutakse nimetatud soovituses liikmesriike üles tagama eelkõige järgmist:

—

tuleb läbi viia keskkonnamõju strateegiline hindamine enne litsentside andmist süsivesinike uurimiseks ja/või tootmiseks, kui sellega eeldatavalt kaasnevad suuremahulise hüdrofrakkimise toimingud;

| — | tuleb teha tegevuskohast lähtuv riski kirjeldamine ja hindamine nii maa-aluse piirkonna kui ka maapealse pinna kohta; |
| --- | --- |

—

tuleb teha tegevuskohast lähtuv riski kirjeldamine ja hindamine nii maa-aluse piirkonna kui ka maapealse pinna kohta;

| — | tuleb teha lähteolukorra aruanne (milles käsitletakse näiteks vee, õhu, seismilisuse olukorda), et luua võrdlusalus edasiseks järelevalveks või vahejuhtumite jaoks; |
| --- | --- |

—

tuleb teha lähteolukorra aruanne (milles käsitletakse näiteks vee, õhu, seismilisuse olukorda), et luua võrdlusalus edasiseks järelevalveks või vahejuhtumite jaoks;

| — | tuleb üldsusele teada anda igas puurkaevus suuremahulisel hüdrofrakkimisel kasutatud vedeliku koostis ja reovee koostis, lähteolukorra andmed ja järelevalve tulemused; |
| --- | --- |

—

tuleb üldsusele teada anda igas puurkaevus suuremahulisel hüdrofrakkimisel kasutatud vedeliku koostis ja reovee koostis, lähteolukorra andmed ja järelevalve tulemused;

| — | puurkaev peab olema nõuetekohaselt isoleeritud ümbritsevatest geoloogilistest kihtidest, eelkõige selleks, et vältida põhjavee saastamist; |
| --- | --- |

—

puurkaev peab olema nõuetekohaselt isoleeritud ümbritsevatest geoloogilistest kihtidest, eelkõige selleks, et vältida põhjavee saastamist;

| — | pihkumine (gaaside vabanemine atmosfääri) peab piirduma kõige erakorralisemate tööohutusjuhtudega, tõrvikpõletamine (gaaside kontrollitud põletamine) peab olema minimeeritud ja gaas tuleb koguda selle edasiseks kasutuseks (nt kohapeal või gaasijuhtmete kaudu). |
| --- | --- |

—

pihkumine (gaaside vabanemine atmosfääri) peab piirduma kõige erakorralisemate tööohutusjuhtudega, tõrvikpõletamine (gaaside kontrollitud põletamine) peab olema minimeeritud ja gaas tuleb koguda selle edasiseks kasutuseks (nt kohapeal või gaasijuhtmete kaudu).

| 3.12 | Samuti on soovitatav liikmesriikidel tagada, et ettevõtjad kasutavad parimat võimalikku tehnikat ja head tööstustava, et hoida ära, juhtida ja vähendada uurimis- ja tootmisprotsessidega kaasnevat mõju ja riske. Lisaks vaatab komisjon kaevandusjäätmete direktiivi alusel läbi olemasoleva kaevandustööstuse jäätmeid käsitleva viitedokumendi (PVT-viitedokument). Komitee arvates võiks selle kiiresti avaldada. |
| --- | --- |

3.12

Samuti on soovitatav liikmesriikidel tagada, et ettevõtjad kasutavad parimat võimalikku tehnikat ja head tööstustava, et hoida ära, juhtida ja vähendada uurimis- ja tootmisprotsessidega kaasnevat mõju ja riske. Lisaks vaatab komisjon kaevandusjäätmete direktiivi alusel läbi olemasoleva kaevandustööstuse jäätmeid käsitleva viitedokumendi (PVT-viitedokument). Komitee arvates võiks selle kiiresti avaldada.

| 3.13 | Üldsuse kaasamise hõlbustamiseks asutab komisjon ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamise Euroopa teaduse ja tehnoloogia võrgustiku, mis ühendab spetsialiste tööstusest, teadus- ja akadeemilistest ringkondadest ning kodanikuühiskonna esindajaid. Algatuse „Horisont 2020” tööprogrammis aastateks 2014–2015 on teatatud edasistest teadusuuringutest kildagaasi uurimise ja kasutamisega kaasnevatest keskkonnamõjudest ja -riskidest aru saamiseks, nende ära hoidmiseks ja vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.13

Üldsuse kaasamise hõlbustamiseks asutab komisjon ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamise Euroopa teaduse ja tehnoloogia võrgustiku, mis ühendab spetsialiste tööstusest, teadus- ja akadeemilistest ringkondadest ning kodanikuühiskonna esindajaid. Algatuse „Horisont 2020” tööprogrammis aastateks 2014–2015 on teatatud edasistest teadusuuringutest kildagaasi uurimise ja kasutamisega kaasnevatest keskkonnamõjudest ja -riskidest aru saamiseks, nende ära hoidmiseks ja vähendamiseks.

| 3.14 | Liikmesriike kutsutakse üles kohaldama soovituse põhimõtted kuue kuu jooksul ning alates 2015. aastast teavitama igal aastal komisjoni vastuvõetud meetmetest. Komisjon jälgib rakendamist ja koostab avaliku tulemustabeli liikmesriikides valitseva olukorra võrdlemiseks ning annab18 kuu pärast hinnangu selle poliitika tõhususele. |
| --- | --- |

3.14

Liikmesriike kutsutakse üles kohaldama soovituse põhimõtted kuue kuu jooksul ning alates 2015. aastast teavitama igal aastal komisjoni vastuvõetud meetmetest. Komisjon jälgib rakendamist ja koostab avaliku tulemustabeli liikmesriikides valitseva olukorra võrdlemiseks ning annab18 kuu pärast hinnangu selle poliitika tõhususele.

4.   Komitee märkused

| 4.1 | Komitee tunnustab ELi tasakaalustatud lähenemist ebatraditsiooniliste süsivesinike teemale. See arutelu peab olema avatud ning põhinema faktidel ja järeldustel. Siiski tuleb arvesse võtta ka subjektiivseid aspekte nagu avalikkuse suhtumine riski. Teatis on laiahaardeline, informatiivselt hästi üles ehitatud ja selles rõhutatakse kõige tähtsamaid probleeme, mida tuleb käsitleda seoses keskkonna- ja tervisekaitse ning avalikkuse üldise heakskiiduga. Teatises esitatakse tasakaalustatud seisukoht ebatraditsiooniliste süsivesinike rolli kohta ELi energialiikide jaotuses. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tunnustab ELi tasakaalustatud lähenemist ebatraditsiooniliste süsivesinike teemale. See arutelu peab olema avatud ning põhinema faktidel ja järeldustel. Siiski tuleb arvesse võtta ka subjektiivseid aspekte nagu avalikkuse suhtumine riski. Teatis on laiahaardeline, informatiivselt hästi üles ehitatud ja selles rõhutatakse kõige tähtsamaid probleeme, mida tuleb käsitleda seoses keskkonna- ja tervisekaitse ning avalikkuse üldise heakskiiduga. Teatises esitatakse tasakaalustatud seisukoht ebatraditsiooniliste süsivesinike rolli kohta ELi energialiikide jaotuses.

| 4.2 | Kuna kõigis ELi liikmesriikides seda esmast energiaallikat ei leidu, tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet. ELi õigustik pakub asjakohaseid vahendeid lahenduste leidmiseks frakkimise piiriülestele mõjudele, kui need peaksid ilmnema. Komitee arvab, et ELi kehtivad määrused on asjakohased ja hõlmavad enamikku frakkimisega seotud aspekte; praegusel hetkel puudub vajadus konkreetse kildagaasi direktiivi vastuvõtmiseks. Kehtivate õiguslike kohustuste põhjalik rakendamine on kindel viis selle uue kaevandamistehnoloogia väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

4.2

Kuna kõigis ELi liikmesriikides seda esmast energiaallikat ei leidu, tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet. ELi õigustik pakub asjakohaseid vahendeid lahenduste leidmiseks frakkimise piiriülestele mõjudele, kui need peaksid ilmnema. Komitee arvab, et ELi kehtivad määrused on asjakohased ja hõlmavad enamikku frakkimisega seotud aspekte; praegusel hetkel puudub vajadus konkreetse kildagaasi direktiivi vastuvõtmiseks. Kehtivate õiguslike kohustuste põhjalik rakendamine on kindel viis selle uue kaevandamistehnoloogia väljatöötamiseks.

| 4.3 | ELis on toormeallikaid suhteline napilt; kõiki kättesaadavaid ressursse tuleks kasutada võimalikult tõhusal viisil, arvestades seejuures tervise- ja keskkonnariskidega. Teisest küljest, ükski inimtegevus pole täielikult riskivaba ja mõistlik riskijuhtimine peab olema inimeste iga ettevõtmise, sealhulgas ka ebatraditsiooniliste süsivesinike uurimise ja ammutamise lahutamatu osa. |
| --- | --- |

4.3

ELis on toormeallikaid suhteline napilt; kõiki kättesaadavaid ressursse tuleks kasutada võimalikult tõhusal viisil, arvestades seejuures tervise- ja keskkonnariskidega. Teisest küljest, ükski inimtegevus pole täielikult riskivaba ja mõistlik riskijuhtimine peab olema inimeste iga ettevõtmise, sealhulgas ka ebatraditsiooniliste süsivesinike uurimise ja ammutamise lahutamatu osa.

| 4.4 | Uuele tehnoloogiale üldsuse heakskiidu tagamisel on ülimalt oluline kõigi uurimis- ja tootmisprojektide läbipaistvuse kõrge tase. Läbipaistvust tuleks rakendada juba projektide algstaadiumis, sest leiukohtade varude suuruse ja nende kasutamisest saadava majandusliku kasu realistlikuks hindamiseks peab kildagaasi võimalikes esinemispiirkondades tegema uuringupuurimisi. Uuringute kohta tuleb koostada põhjalik mõjuhinnang. Varustuskindlus ja jätkusuutlikkus on ELi energiapoliitika tugisambad. Ent kuna tuule- ja päikeseenergia allikate põhjustatud tasakaalustamatust süsteemis ei saa korvata, ohustamata muid eesmärke, näiteks heite vähendamist või tõhususe suurendamist, näib ebatraditsioonilise gaasi kasutamine olevat võimalus energiaalane üleminek sujuvaks muuta. |
| --- | --- |

4.4

Uuele tehnoloogiale üldsuse heakskiidu tagamisel on ülimalt oluline kõigi uurimis- ja tootmisprojektide läbipaistvuse kõrge tase. Läbipaistvust tuleks rakendada juba projektide algstaadiumis, sest leiukohtade varude suuruse ja nende kasutamisest saadava majandusliku kasu realistlikuks hindamiseks peab kildagaasi võimalikes esinemispiirkondades tegema uuringupuurimisi. Uuringute kohta tuleb koostada põhjalik mõjuhinnang. Varustuskindlus ja jätkusuutlikkus on ELi energiapoliitika tugisambad. Ent kuna tuule- ja päikeseenergia allikate põhjustatud tasakaalustamatust süsteemis ei saa korvata, ohustamata muid eesmärke, näiteks heite vähendamist või tõhususe suurendamist, näib ebatraditsioonilise gaasi kasutamine olevat võimalus energiaalane üleminek sujuvaks muuta.

| 4.5 | Arvesse tuleb võtta ka geopoliitilisi kaalutlusi, eriti pärast viimaseid sündmusi Ukrainas, mis toimusid pärast teatise ja soovituste avaldamist. Need on seotud varustuskindlusega ELi lähimas naabruses püsivate pingete korral või kaubandussõja puhul Venemaaga. Kuid need kaalutlused on seotud ka arengutega maailma teistes osades ja ELi tähtsuse järk-järgulise vähenemisega peamistes kaubandusblokkides. |
| --- | --- |

4.5

Arvesse tuleb võtta ka geopoliitilisi kaalutlusi, eriti pärast viimaseid sündmusi Ukrainas, mis toimusid pärast teatise ja soovituste avaldamist. Need on seotud varustuskindlusega ELi lähimas naabruses püsivate pingete korral või kaubandussõja puhul Venemaaga. Kuid need kaalutlused on seotud ka arengutega maailma teistes osades ja ELi tähtsuse järk-järgulise vähenemisega peamistes kaubandusblokkides.

| 4.6 | Komitee tunnistab, et ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandustehnoloogias on tehtud viimastel aastatel edusamme. Peamiste keskkonna- ja ohutusprobleemidega on usaldusväärsel viisil edukalt tegeldud ning oluliste keskkonnavaldkondade riske vähendatud. Sellest hoolimata vajab eelkõige vee saastumise oht hoolikat jälgimist ning erilist tähelepanu tuleb pöörata suure veepuudusega piirkondadele. Komitee soovitab komisjonil dokumendid esimesel võimalusel läbi vaadata, et lisada neile järgmised soovitused. |
| --- | --- |

4.6

Komitee tunnistab, et ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandustehnoloogias on tehtud viimastel aastatel edusamme. Peamiste keskkonna- ja ohutusprobleemidega on usaldusväärsel viisil edukalt tegeldud ning oluliste keskkonnavaldkondade riske vähendatud. Sellest hoolimata vajab eelkõige vee saastumise oht hoolikat jälgimist ning erilist tähelepanu tuleb pöörata suure veepuudusega piirkondadele. Komitee soovitab komisjonil dokumendid esimesel võimalusel läbi vaadata, et lisada neile järgmised soovitused.

| 4.7 | Kaevandamisprojektide hindamisel tuleb täielikult välja tuua kasu, mida saavad kohalikud kogukonnad (infrastruktuurid, töökohad, maksud ja litsentsitasud jne). On väga oluline ja hea tava, et litsentsitasudest ja aktsiisimaksudest saadavat tulu jagatakse kohalike kogukondadega läbipaistval ja prognoositaval viisil, eelistatavalt avalikule kontrollile ligipääsetavas vormis, et kompenseerida kogukondadele kõik kaevandamise põhjustatud kahjulikud tagajärjed ja vähendada nende vastuseisu sellistele projektidele. Komitee soovitab lisada selle punkti komisjoni soovitustesse. |
| --- | --- |

4.7

Kaevandamisprojektide hindamisel tuleb täielikult välja tuua kasu, mida saavad kohalikud kogukonnad (infrastruktuurid, töökohad, maksud ja litsentsitasud jne). On väga oluline ja hea tava, et litsentsitasudest ja aktsiisimaksudest saadavat tulu jagatakse kohalike kogukondadega läbipaistval ja prognoositaval viisil, eelistatavalt avalikule kontrollile ligipääsetavas vormis, et kompenseerida kogukondadele kõik kaevandamise põhjustatud kahjulikud tagajärjed ja vähendada nende vastuseisu sellistele projektidele. Komitee soovitab lisada selle punkti komisjoni soovitustesse.

| 4.8 | Täielikult tuleb välja tuua kliimakaitsest saadav kasu: põlemisprotsessid tekitavad umbkaudu poole vähem heiteid kui tekib kivisöe põlemisel. Selle probleemi kaalumisel peaksime arvesse võtma ka allikast põletini toimuva gaasilekke mõju, mis mõnel pool maailmas on üpris suur, kuid mida eriti ei avalikustata. Eksperdid tunnistavad mitteametlikult, et halvasti hallatud gaasiväljadel ulatuvad gaasilekked 12–13 %-ni, samal ajal kui heade käitamisnormide kasutamisel jäävad sellised lekked alla 3 %! |
| --- | --- |

4.8

Täielikult tuleb välja tuua kliimakaitsest saadav kasu: põlemisprotsessid tekitavad umbkaudu poole vähem heiteid kui tekib kivisöe põlemisel. Selle probleemi kaalumisel peaksime arvesse võtma ka allikast põletini toimuva gaasilekke mõju, mis mõnel pool maailmas on üpris suur, kuid mida eriti ei avalikustata. Eksperdid tunnistavad mitteametlikult, et halvasti hallatud gaasiväljadel ulatuvad gaasilekked 12–13 %-ni, samal ajal kui heade käitamisnormide kasutamisel jäävad sellised lekked alla 3 %!

| 4.9 | Geoloogilisi ja seismilisi riske peab täpselt hindama eribasseinides, kuid teatises tuleks märkida, et purustamisprotsess toimub palju sügavamal kui tavalise kaevandamise puhul, kildagaasi puhul põhjaveekihtidest tunduvalt allpool. Siiski tuleb jätkata ka nende keskmise või ja pikaajalise kestusega riskide uurimist, mida tekitab uue tehnoloogia puhul kasutatavate toimingute maht. |
| --- | --- |

4.9

Geoloogilisi ja seismilisi riske peab täpselt hindama eribasseinides, kuid teatises tuleks märkida, et purustamisprotsess toimub palju sügavamal kui tavalise kaevandamise puhul, kildagaasi puhul põhjaveekihtidest tunduvalt allpool. Siiski tuleb jätkata ka nende keskmise või ja pikaajalise kestusega riskide uurimist, mida tekitab uue tehnoloogia puhul kasutatavate toimingute maht.

| 4.10 | Komisjonil võib olla soov ka märkida, et veetarbimine ühe allika kohta on üsna väike ning suur osa sellest veest tuleb tagasi pinnale, kus seda saab kas uuesti kasutada või vajalikul määral töödelda. ELis kasutatavad kemikaalid peavad vastama REACH-määruse nõuetele ning gaasilekkeid ja heitgaaside tõrvikpõletamist tuleb asjakohaselt käsitada. Lisaks on maakasutus proportsionaalselt teiste gaasiväljade energiatihedusele palju väiksem kui fotogalvaanilisi elemente, tuuleenergiat või biomassi kasutavate energiaparkide puhul; kõigi taastuvenergia liikide pooldajad on praegu seda fakti tugevalt alahinnanud, kuigi sageli mängib see rolli otsuste langetamisel primaarenergia allikate kasutuselevõtu teostatavuse kohta. |
| --- | --- |

4.10

Komisjonil võib olla soov ka märkida, et veetarbimine ühe allika kohta on üsna väike ning suur osa sellest veest tuleb tagasi pinnale, kus seda saab kas uuesti kasutada või vajalikul määral töödelda. ELis kasutatavad kemikaalid peavad vastama REACH-määruse nõuetele ning gaasilekkeid ja heitgaaside tõrvikpõletamist tuleb asjakohaselt käsitada. Lisaks on maakasutus proportsionaalselt teiste gaasiväljade energiatihedusele palju väiksem kui fotogalvaanilisi elemente, tuuleenergiat või biomassi kasutavate energiaparkide puhul; kõigi taastuvenergia liikide pooldajad on praegu seda fakti tugevalt alahinnanud, kuigi sageli mängib see rolli otsuste langetamisel primaarenergia allikate kasutuselevõtu teostatavuse kohta.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030””

COM(2014) 15 final

2014/C 424/06

| Raportöör: | Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Ulla SIRKEINEN

8. mail 2013 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030””

COM(2014) 15 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014. aastal (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 198, vastu hääletas 23 ja erapooletuks jäi 13.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb järgmised järeldused:






  — | Euroopa Komisjoni teatise eesmärk on muuta kliima- ja energiapoliitika paremini prognoositavaks, |
| --- | --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb järgmised järeldused:

—

Euroopa Komisjoni teatise eesmärk on muuta kliima- ja energiapoliitika paremini prognoositavaks,

| — | teatises võetakse nõuetekohaselt arvesse tohutuid muutusi, mis on toimunud, ja ulatuslikke kogemusi, mis on saadud pärast ELi 2020. aasta poliitikameetmete vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

teatises võetakse nõuetekohaselt arvesse tohutuid muutusi, mis on toimunud, ja ulatuslikke kogemusi, mis on saadud pärast ELi 2020. aasta poliitikameetmete vastuvõtmist,

| — | lisaks muudavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hiljutised tähelepanekud 2020. aasta järgse ELi kliima- ja energiapoliitika ettevalmistamise veelgi õigeaegsemaks. |
| --- | --- |

—

lisaks muudavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hiljutised tähelepanekud 2020. aasta järgse ELi kliima- ja energiapoliitika ettevalmistamise veelgi õigeaegsemaks.

| 1.2 | Komitee toetab






  — | ettepanekut kehtestada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk 2030. aastaks 40 %-le, sest see on kooskõlas 2050. aastaks seatud 80–95 % vähendamise eesmärgiga ning samas jätkuvalt ambitsioonikas, |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitee toetab

—

ettepanekut kehtestada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk 2030. aastaks 40 %-le, sest see on kooskõlas 2050. aastaks seatud 80–95 % vähendamise eesmärgiga ning samas jätkuvalt ambitsioonikas,

| — | ettepanekut seada taastuvate energiaallikate osakaalu ühiseks eesmärgiks vähemalt 27 %; seejuures peab komitee vastupidiselt komisjoni ettepanekule vajalikuks seada ka riiklikud eesmärgid, |
| --- | --- |

—

ettepanekut seada taastuvate energiaallikate osakaalu ühiseks eesmärgiks vähemalt 27 %; seejuures peab komitee vastupidiselt komisjoni ettepanekule vajalikuks seada ka riiklikud eesmärgid,

| — | komisjoni kavatsust esitada energiatõhususe kohta uusi ettepanekuid pärast praeguste meetmete hindamist käesoleval aastal, |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsust esitada energiatõhususe kohta uusi ettepanekuid pärast praeguste meetmete hindamist käesoleval aastal,

| — | ettepanekut uue järkjärgulise juhtimismeetodi kohta. |
| --- | --- |

—

ettepanekut uue järkjärgulise juhtimismeetodi kohta.

| 1.3 | Komitee soovitab






  — | kasutada rakendamiseks kõige kulutõhusamaid meetmeid, et vähendada kahjulikke tagajärgi ja kaitsta kõige haavatumaid energiatarbijaid, |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee soovitab

—

kasutada rakendamiseks kõige kulutõhusamaid meetmeid, et vähendada kahjulikke tagajärgi ja kaitsta kõige haavatumaid energiatarbijaid,

| — | võtta arvesse energiatõhususe valdkondlikke eesmärke, näiteks ehitussektoris, et kasutada ära selle kõige paljutõotavama viisi tohutu potentsiaal energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks kulutõhusal viisil, |
| --- | --- |

—

võtta arvesse energiatõhususe valdkondlikke eesmärke, näiteks ehitussektoris, et kasutada ära selle kõige paljutõotavama viisi tohutu potentsiaal energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks kulutõhusal viisil,

| — | töötada välja kavandatud riiklike kavade koostamise ja rakendamise meetodid, kaasates tõeliselt kodanikühiskonda ja tehes kohustuslikuks konsulteerida naaberriikidega enne kaugelelatuvate tagajärgedega riiklike otsuste tegemist, |
| --- | --- |

—

töötada välja kavandatud riiklike kavade koostamise ja rakendamise meetodid, kaasates tõeliselt kodanikühiskonda ja tehes kohustuslikuks konsulteerida naaberriikidega enne kaugelelatuvate tagajärgedega riiklike otsuste tegemist,

| — | astuda otsustav samm Euroopa energiaühenduse suunas, koordineerides riiklikke kavasid, eeskätt eesmärgiga tagada ELi energiavarustus, |
| --- | --- |

—

astuda otsustav samm Euroopa energiaühenduse suunas, koordineerides riiklikke kavasid, eeskätt eesmärgiga tagada ELi energiavarustus,

| — | võtta otsustavaid meetmeid, et vähendada ELi väga suurt sõltuvust ebausaldusväärsetest energiaallikatest, muu hulgas siduvate riiklike eesmärkide seadmisega taastuvate energiaallikate arendamiseks, |
| --- | --- |

—

võtta otsustavaid meetmeid, et vähendada ELi väga suurt sõltuvust ebausaldusväärsetest energiaallikatest, muu hulgas siduvate riiklike eesmärkide seadmisega taastuvate energiaallikate arendamiseks,

| — | suurendada abi Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud assotsieerunud riikidele vähese CO2-heitega majanduse arendamisel, |
| --- | --- |

—

suurendada abi Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud assotsieerunud riikidele vähese CO2-heitega majanduse arendamisel,

| — | anda rohkem teavet plaanide kohta tõhustada meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites, eelkõige transpordi, põllumajanduse ja maakasutuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

anda rohkem teavet plaanide kohta tõhustada meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites, eelkõige transpordi, põllumajanduse ja maakasutuse valdkonnas,

| — | anda rohkem teavet keskkonnahoidlike töökohtade loomisel tehtud edusammude kohta, |
| --- | --- |

—

anda rohkem teavet keskkonnahoidlike töökohtade loomisel tehtud edusammude kohta,

| — | tagada piisavad meetmed, et vältida süsinikdioksiidi leket energiamahukates tööstusharudes, |
| --- | --- |

—

tagada piisavad meetmed, et vältida süsinikdioksiidi leket energiamahukates tööstusharudes,

| — | võtta probleemidele tõeliste lahenduste pakkujatena radikaalseid innovatsiooni ja uurimistegevust edendavaid meetmeid koos vähese CO2-heitega majanduse jaoks vajalike seadmete tootmist edendavate meetmetega, tagades samas, et tööstuse eesmärkide saavutamist toetatakse parema väljaõppega, |
| --- | --- |

—

võtta probleemidele tõeliste lahenduste pakkujatena radikaalseid innovatsiooni ja uurimistegevust edendavaid meetmeid koos vähese CO2-heitega majanduse jaoks vajalike seadmete tootmist edendavate meetmetega, tagades samas, et tööstuse eesmärkide saavutamist toetatakse parema väljaõppega,

| — | seada põhiprioriteediks kliimapoliitika meetmete rahvusvaheline arendamine ja pöörata samaaegselt suuremat tähelepanu kliimamuutustega kohanemisele. See tähendab ka Euroopa tööstusharude õigustatud huvide esindamist WTO raames toimuvatel läbirääkimistel ja ka Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse puhul, kuna kõnealused tööstusharud on Euroopa rangema energia- ja kliimapoliitika tõttu rahvusvaheliselt konkurentsisurve all. |
| --- | --- |

—

seada põhiprioriteediks kliimapoliitika meetmete rahvusvaheline arendamine ja pöörata samaaegselt suuremat tähelepanu kliimamuutustega kohanemisele. See tähendab ka Euroopa tööstusharude õigustatud huvide esindamist WTO raames toimuvatel läbirääkimistel ja ka Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse puhul, kuna kõnealused tööstusharud on Euroopa rangema energia- ja kliimapoliitika tõttu rahvusvaheliselt konkurentsisurve all.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Pärast seda kui Euroopa Ülemkogu tegi märtsis 2008 otsuse kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide kohta, on palju muutunud. Esiteks on aset leidnud raskeim sõjajärgne majanduskriis, millest taastumine on Euroopas alles alanud ja veel nõrk. Teiseks ei ole paljud teised olulised osalejad järginud ELi eeskuju eesmärkide seadmisel ja meetmete võtmisel kliimamuutuste leevendamiseks. Kolmandaks on USAs toimunud kildagaasi revolutsioon muutnud energiamaastikku, vähemalt neis sektorites, mida mõjutab gaasisektor, muutes sellega konkurentsi tasakaalu. Neljandaks on energia jaemüügihinnad viimaste aastate jooksul suures osas ELis kiiresti tõusnud, seades sellega ohtu tööstuse konkurentsivõime ja haavatavad tarbijad. Viiendaks on hiljutised poliitilised arengud Ukrainas samuti näidanud tõsisel viisil, kui oluline on vähendada ELi sõltuvust Venemaa fossiilsetest energiaallikatest. Kuuendaks on aga taastuvate energiaallikate valdkonnas toimunud ka tõeliselt revolutsioonilised tehnoloogilised arengud, mis muudavad vähese CO2-heitega energiatootmise järjest kulutõhusamaks. Seoses sellega soovitab komitee komisjonil ulatuslikumalt levitada oma analüüsi, milles märgitakse, et „vähese CO2-heitega majandusele üleminekuga seotud kulud ei erine märkimisväärselt kuludest, mis tuleb paratamatult kanda seoses vananeva energiasüsteemi uuendamisega, fossiilkütuste hinnatõusuga ning kehtiva kliima- ja energiapoliitika järgimisega”. Lisaks „prognoositakse ajavahemikuks kuni 2030. aastani energiasüsteemi kulude suurenemist ligikaudu 14 %-ni SKPst (2010. aastal oli vastav näitaja u 12,8 % SKPst). Samas vähenevad märkimisväärselt kütustega seotud kulud ja suurenevad suure lisandväärtusega innovatiivsetele seadmetele tehtavad kulutused, mis stimuleerivad uuenduslikesse toodetesse ja teenustesse investeerimist, aitavad kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule ning parandavad liidu kaubandusbilanssi”. Seitsmendaks on mõningates liikmesriikides käivitatud huvitavaid detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise algatusi kodanikuühiskonna vahetul osalemisel. Neist ilmneb, et kodanike, omavalitsusüksuste ja piirkondade aktiivne ja otsene kaasamine energiatootmisse avab uusi piirkondlikke lisandväärtuse loomise võimalusi, mis suurendab märkimisväärselt uue kliima- ja energiapoliitika ühiskondlikku heakskiitu. Kaheksandaks saab järjest selgemaks, et taastuvate energiaallikate puhul peitub tehnoloogilises juhtpositsioonis oluline majanduslik tulevikupotentsiaal ning et regionaalarengut ja energiapoliitikat on võimalik omavahel ühendada. |
| --- | --- |

2.1

Pärast seda kui Euroopa Ülemkogu tegi märtsis 2008 otsuse kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide kohta, on palju muutunud. Esiteks on aset leidnud raskeim sõjajärgne majanduskriis, millest taastumine on Euroopas alles alanud ja veel nõrk. Teiseks ei ole paljud teised olulised osalejad järginud ELi eeskuju eesmärkide seadmisel ja meetmete võtmisel kliimamuutuste leevendamiseks. Kolmandaks on USAs toimunud kildagaasi revolutsioon muutnud energiamaastikku, vähemalt neis sektorites, mida mõjutab gaasisektor, muutes sellega konkurentsi tasakaalu. Neljandaks on energia jaemüügihinnad viimaste aastate jooksul suures osas ELis kiiresti tõusnud, seades sellega ohtu tööstuse konkurentsivõime ja haavatavad tarbijad. Viiendaks on hiljutised poliitilised arengud Ukrainas samuti näidanud tõsisel viisil, kui oluline on vähendada ELi sõltuvust Venemaa fossiilsetest energiaallikatest. Kuuendaks on aga taastuvate energiaallikate valdkonnas toimunud ka tõeliselt revolutsioonilised tehnoloogilised arengud, mis muudavad vähese CO2-heitega energiatootmise järjest kulutõhusamaks. Seoses sellega soovitab komitee komisjonil ulatuslikumalt levitada oma analüüsi, milles märgitakse, et „vähese CO2-heitega majandusele üleminekuga seotud kulud ei erine märkimisväärselt kuludest, mis tuleb paratamatult kanda seoses vananeva energiasüsteemi uuendamisega, fossiilkütuste hinnatõusuga ning kehtiva kliima- ja energiapoliitika järgimisega”. Lisaks „prognoositakse ajavahemikuks kuni 2030. aastani energiasüsteemi kulude suurenemist ligikaudu 14 %-ni SKPst (2010. aastal oli vastav näitaja u 12,8 % SKPst). Samas vähenevad märkimisväärselt kütustega seotud kulud ja suurenevad suure lisandväärtusega innovatiivsetele seadmetele tehtavad kulutused, mis stimuleerivad uuenduslikesse toodetesse ja teenustesse investeerimist, aitavad kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule ning parandavad liidu kaubandusbilanssi”. Seitsmendaks on mõningates liikmesriikides käivitatud huvitavaid detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise algatusi kodanikuühiskonna vahetul osalemisel. Neist ilmneb, et kodanike, omavalitsusüksuste ja piirkondade aktiivne ja otsene kaasamine energiatootmisse avab uusi piirkondlikke lisandväärtuse loomise võimalusi, mis suurendab märkimisväärselt uue kliima- ja energiapoliitika ühiskondlikku heakskiitu. Kaheksandaks saab järjest selgemaks, et taastuvate energiaallikate puhul peitub tehnoloogilises juhtpositsioonis oluline majanduslik tulevikupotentsiaal ning et regionaalarengut ja energiapoliitikat on võimalik omavahel ühendada.

| 2.2 | 2020. aastaks seatud eesmärkide osas on tehtud märkimisväärseid edusamme. 2012. aastaks oli kasvuhoonegaaside heide 1990. aasta tasemega võrreldes vähenenud 18 % ja prognooside kohaselt väheneb see tänu seni kokkulepitud meetmetele 2020. aastaks 24 % ja 2030. aastaks 32 %. Taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises oli 2012. aastal 13 %. Euroopa Komisjon prognoosib täiendavat kasvu 21 %-ni 2020. aastaks ja 24 %-ni 2030. aastaks. ELi majanduse energiamahukus vähenes 24 % võrra ajavahemikul 1995–2011, kuigi näib, et esialgset eesmärki parandada energiatõhusust 20 % ei saavutata. Neid näitajaid selgitab osaliselt pikaleveninud majanduslangus, süsinikdioksiidi leke ja suurem energiatõhusus. |
| --- | --- |

2.2

2020. aastaks seatud eesmärkide osas on tehtud märkimisväärseid edusamme. 2012. aastaks oli kasvuhoonegaaside heide 1990. aasta tasemega võrreldes vähenenud 18 % ja prognooside kohaselt väheneb see tänu seni kokkulepitud meetmetele 2020. aastaks 24 % ja 2030. aastaks 32 %. Taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises oli 2012. aastal 13 %. Euroopa Komisjon prognoosib täiendavat kasvu 21 %-ni 2020. aastaks ja 24 %-ni 2030. aastaks. ELi majanduse energiamahukus vähenes 24 % võrra ajavahemikul 1995–2011, kuigi näib, et esialgset eesmärki parandada energiatõhusust 20 % ei saavutata. Neid näitajaid selgitab osaliselt pikaleveninud majanduslangus, süsinikdioksiidi leke ja suurem energiatõhusus.

| 2.3 | Eesseisvad väljakutsed on sellegipoolest veelgi tõsisemad ja vajavad kiireid meetmeid. Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm avaldas hiljuti osa oma viiendast hindamisaruandest, millest nähtub, et kasvuhoonegaaside ülemaailmne heide on tõusnud enneolematu tasemeni hoolimata olemasolevatest leevendusmeetmetest. Rühma andmetel annavad vaid suur institutsiooniline ja tehnoloogiline muutus ja olulised investeeringud rohkem kui 50 %-lise võimaluse peatada ülemaailmne temperatuuritõus 2 C juures. |
| --- | --- |

2.3

Eesseisvad väljakutsed on sellegipoolest veelgi tõsisemad ja vajavad kiireid meetmeid. Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm avaldas hiljuti osa oma viiendast hindamisaruandest, millest nähtub, et kasvuhoonegaaside ülemaailmne heide on tõusnud enneolematu tasemeni hoolimata olemasolevatest leevendusmeetmetest. Rühma andmetel annavad vaid suur institutsiooniline ja tehnoloogiline muutus ja olulised investeeringud rohkem kui 50 %-lise võimaluse peatada ülemaailmne temperatuuritõus 2 C juures.

| 2.4 | 2008. aastal otsustas Euroopa Ülemkogu seada eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % kooskõlas rahvusvahelise kohustusega peatada ülemaailmne temperatuuritõus 2 C juures. Komisjon on esitanud vastavalt kliima edenemiskava ja energia tegevuskava aastani 2050. |
| --- | --- |

2.4

2008. aastal otsustas Euroopa Ülemkogu seada eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % kooskõlas rahvusvahelise kohustusega peatada ülemaailmne temperatuuritõus 2 C juures. Komisjon on esitanud vastavalt kliima edenemiskava ja energia tegevuskava aastani 2050.

| 2.5 | Komitee on aktiivselt toetanud ja tähelepanelikult jälginud ELi kliima- ja energiapoliitika kohta tehtud otsuseid ja poliitika rakendamist. Komitee on esitanud seonduvatel teemadel palju arvamusi nii konsulteerimistaotluste alusel kui ka omaalgatuslikult. Nende hulka kuuluvad arvamused rahvusvaheliste kliimaläbirääkimiste (1), Euroopa Energiaühenduse (2), energiahindade (3) ja kütteostuvõimetuse (4) kohta ning hiljutine arvamus vähese CO2-heitega majanduse turupõhiste vahendite (5) kohta. |
| --- | --- |

2.5

Komitee on aktiivselt toetanud ja tähelepanelikult jälginud ELi kliima- ja energiapoliitika kohta tehtud otsuseid ja poliitika rakendamist. Komitee on esitanud seonduvatel teemadel palju arvamusi nii konsulteerimistaotluste alusel kui ka omaalgatuslikult. Nende hulka kuuluvad arvamused rahvusvaheliste kliimaläbirääkimiste (1), Euroopa Energiaühenduse (2), energiahindade (3) ja kütteostuvõimetuse (4) kohta ning hiljutine arvamus vähese CO2-heitega majanduse turupõhiste vahendite (5) kohta.

| 2.6 | Käesolev arvamus toetub varasematele komitee arvamustele ja täiendab neid. Nagu ka teised komitee arvamused, on see erinevate seisukohtade vaheline kompromiss. Käesolevas arvamuses käsitletakse üksnes teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (6). Paketi teiste osade kohta, nagu heitkogustega kauplemise süsteemi reform (7), teatis energiahindade kohta (8), soovitused kildagaasi kohta (9) ja teatis tööstuse taassünni kohta (10), koostab komitee eraldi arvamused. |
| --- | --- |

2.6

Käesolev arvamus toetub varasematele komitee arvamustele ja täiendab neid. Nagu ka teised komitee arvamused, on see erinevate seisukohtade vaheline kompromiss. Käesolevas arvamuses käsitletakse üksnes teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (6). Paketi teiste osade kohta, nagu heitkogustega kauplemise süsteemi reform (7), teatis energiahindade kohta (8), soovitused kildagaasi kohta (9) ja teatis tööstuse taassünni kohta (10), koostab komitee eraldi arvamused.

3.   Komisjoni raamettepanek

| 3.1 | Kliima edenemiskava ja energia tegevuskava aastani 2050, avalikuks konsulteerimiseks avaldatud rohelise raamatu ja mõjuhinnangu põhjal on komisjon esitanud ettepanekute paketi raamteatises kliima- ja energiapoliitika kohta aastaks 2030, nagu on nimetatud punktis 2.8. |
| --- | --- |

3.1

Kliima edenemiskava ja energia tegevuskava aastani 2050, avalikuks konsulteerimiseks avaldatud rohelise raamatu ja mõjuhinnangu põhjal on komisjon esitanud ettepanekute paketi raamteatises kliima- ja energiapoliitika kohta aastaks 2030, nagu on nimetatud punktis 2.8.

| 3.2 | Komisjon teeb ettepaneku seada eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 % võrreldes 1990. aastaga. Heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluv sektor peaks heidet vähendama 43 % võrra ja süsteemi mittekuuluv sektor 30 % võrra võrreldes 2005. aastaga. Pärast 2020. aastat tuleb heitkoguste ülemmäära iga-aastast vähendamiskoefitsienti tõsta praeguselt 1,74 %-lt 2,2 %-ni. Heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite eesmärk tuleks jagada liikmesriikide vahel peamiselt sama meetodi alusel kui praegu. |
| --- | --- |

3.2

Komisjon teeb ettepaneku seada eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 % võrreldes 1990. aastaga. Heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluv sektor peaks heidet vähendama 43 % võrra ja süsteemi mittekuuluv sektor 30 % võrra võrreldes 2005. aastaga. Pärast 2020. aastat tuleb heitkoguste ülemmäära iga-aastast vähendamiskoefitsienti tõsta praeguselt 1,74 %-lt 2,2 %-ni. Heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite eesmärk tuleks jagada liikmesriikide vahel peamiselt sama meetodi alusel kui praegu.

| 3.3 | Komisjon teeb ettepaneku seada taastuvenergia osakaalu eesmärgiks vähemalt 27 % energia lõpptarbimises ELis. Kõnealune eesmärk on siduv ELi tasandil, kuid liikmesriikide vahel seda ära ei jagata, mistõttu jääb ebaselgeks, keda võib selle mittesaavutamise korral vastutavaks pidada. Taastuvenergia osakaal elektrisektoris suureneks praeguselt 21 %-lt 45 %-ni 2030. aastal. |
| --- | --- |

3.3

Komisjon teeb ettepaneku seada taastuvenergia osakaalu eesmärgiks vähemalt 27 % energia lõpptarbimises ELis. Kõnealune eesmärk on siduv ELi tasandil, kuid liikmesriikide vahel seda ära ei jagata, mistõttu jääb ebaselgeks, keda võib selle mittesaavutamise korral vastutavaks pidada. Taastuvenergia osakaal elektrisektoris suureneks praeguselt 21 %-lt 45 %-ni 2030. aastal.

| 3.4 | Energiatõhususe kohta ettepanekuid ei esitata. Energiatõhususe direktiivi rakendamise hindamine viiakse läbi 2014. aasta keskpaigaks ning selle alusel kaalutakse täiendavaid ettepanekuid. |
| --- | --- |

3.4

Energiatõhususe kohta ettepanekuid ei esitata. Energiatõhususe direktiivi rakendamise hindamine viiakse läbi 2014. aasta keskpaigaks ning selle alusel kaalutakse täiendavaid ettepanekuid.

| 3.5 | Komisjon teeb ettepaneku viia läbi heitkogustega kauplemise süsteemi reform
   (11), luues turustabiilsusreservi, ning on esitanud ka sellekohase määruse eelnõu. |
| --- | --- |

3.5

Komisjon teeb ettepaneku viia läbi heitkogustega kauplemise süsteemi reform
   (11), luues turustabiilsusreservi, ning on esitanud ka sellekohase määruse eelnõu.

| 3.6 | Komisjon puudutab ka konkurentsi integreeritud turgudel ja energiavarustuse kindluse edendamist ning on esitanud eraldi teatise energiahindade kohta (12). |
| --- | --- |

3.6

Komisjon puudutab ka konkurentsi integreeritud turgudel ja energiavarustuse kindluse edendamist ning on esitanud eraldi teatise energiahindade kohta (12).

| 3.7 | Komisjon teeb ettepaneku uue, riiklikel kavadel põhineva juhtimismeetodi kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

3.7

Komisjon teeb ettepaneku uue, riiklikel kavadel põhineva juhtimismeetodi kasutuselevõtuks.

| 3.8 | Edusammude paremaks hindamiseks teeb komisjon ettepaneku laiendada näitajate kogumit. |
| --- | --- |

3.8

Edusammude paremaks hindamiseks teeb komisjon ettepaneku laiendada näitajate kogumit.

| 3.9 | Peatutakse ka peamistel täiendavatel poliitikavaldkondadel, nagu põllumajandus ja maakasutus, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning innovatsioon ja rahastamine. |
| --- | --- |

3.9

Peatutakse ka peamistel täiendavatel poliitikavaldkondadel, nagu põllumajandus ja maakasutus, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning innovatsioon ja rahastamine.

| 3.10 | Lõpetuseks annab komisjon lühiülevaate kasvuhoonegaaside heite vähendamise rahvusvahelisest kontekstist. |
| --- | --- |

3.10

Lõpetuseks annab komisjon lühiülevaate kasvuhoonegaaside heite vähendamise rahvusvahelisest kontekstist.

4.   Komitee märkused 2030. aasta raamistiku kohta

| 4.1 | Komitee tervitab komisjoni teatist, kuna selle eesmärk on tagada kliima- ja energiapoliitika eesmärkide jätkuv prognoositavus. Stabiilne ja prognoositav reguleeriv raamistik ning eeskätt selle sidus rakendamine on nende pikaajaliste otsuste ja suurte investeeringute eeltingimus, mida on vaja arengu juhtimiseks soovitud suunas. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tervitab komisjoni teatist, kuna selle eesmärk on tagada kliima- ja energiapoliitika eesmärkide jätkuv prognoositavus. Stabiilne ja prognoositav reguleeriv raamistik ning eeskätt selle sidus rakendamine on nende pikaajaliste otsuste ja suurte investeeringute eeltingimus, mida on vaja arengu juhtimiseks soovitud suunas.

| 4.2 | Prognoositavuse oluline osa on sõnum, et kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2020 jääb oma põhielementides samaks. |
| --- | --- |

4.2

Prognoositavuse oluline osa on sõnum, et kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2020 jääb oma põhielementides samaks.

| 4.3 | Teatises võetakse siiski arvesse ka suuri muutusi, mis on toimunud pärast 2020. aasta poliitika vastuvõtmist. Prognoositavuse vajadusest hoolimata toovad muutuva rahvusvahelise konteksti väljakutsed, vajadus majanduse elavdamise järele, suurem konkurentsivõime ja kasvavad energiahinnad kaasa vajaduse kohandada praegust poliitikat. |
| --- | --- |

4.3

Teatises võetakse siiski arvesse ka suuri muutusi, mis on toimunud pärast 2020. aasta poliitika vastuvõtmist. Prognoositavuse vajadusest hoolimata toovad muutuva rahvusvahelise konteksti väljakutsed, vajadus majanduse elavdamise järele, suurem konkurentsivõime ja kasvavad energiahinnad kaasa vajaduse kohandada praegust poliitikat.

| 4.4 | Globaalne soojenemine on suur ja pikaajaline oht meie planeedile ja tulevaste põlvede heaolule, aga ka majanduslikule jõukusele tervikuna. See läheb meile juba täna kalliks maksma. ELi jõupingutused peavad olema suunatud eesmärgile vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80–95 %. Komitee toetab komisjoni ettepanekut seada 2030. aasta eesmärgiks 40 %, isegi kui seda peetakse ambitsioonikaks. Teatisega kaasneva mõjuhinnangu kohaselt oleks 35 % eesmärk piisav, et vähendamine püsiks 2050. aasta eesmärgi saavutamise rajal. |
| --- | --- |

4.4

Globaalne soojenemine on suur ja pikaajaline oht meie planeedile ja tulevaste põlvede heaolule, aga ka majanduslikule jõukusele tervikuna. See läheb meile juba täna kalliks maksma. ELi jõupingutused peavad olema suunatud eesmärgile vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80–95 %. Komitee toetab komisjoni ettepanekut seada 2030. aasta eesmärgiks 40 %, isegi kui seda peetakse ambitsioonikaks. Teatisega kaasneva mõjuhinnangu kohaselt oleks 35 % eesmärk piisav, et vähendamine püsiks 2050. aasta eesmärgi saavutamise rajal.

| 4.5 | Kui 2008. aastal lepiti kokku nn 2020. aasta eesmärgis vähendada heidet 20 % võrra võrreldes 1990. aasta lähteväärtusega, olid heitkogused lähteaastaga võrreldes juba ligikaudu 10 % vähenenud. Nüüd näib, et 2020. aastaks saavutatakse 24 %-line langus, mis tähendab, et 11 aastaga toimub 14 %-line vähenemine. Ühe kümnendi jooksul tuleks saavutada heitkoguste 16 %-line vähenemine, mis ei peaks tänu tehnoloogilistele edusammudele, taastuvenergia kulude alanemisele ja fossiilenergia kulude suurenemisele suuri probleeme tekitama. Siiski on alates 1990. aastast muutunud jõupingutuste tegemine majanduslanguse, post-kommunistlike majanduste ulatusliku restruktureerimise ja Kyoto mehhanismide kasutamise kaudu lihtsamaks. |
| --- | --- |

4.5

Kui 2008. aastal lepiti kokku nn 2020. aasta eesmärgis vähendada heidet 20 % võrra võrreldes 1990. aasta lähteväärtusega, olid heitkogused lähteaastaga võrreldes juba ligikaudu 10 % vähenenud. Nüüd näib, et 2020. aastaks saavutatakse 24 %-line langus, mis tähendab, et 11 aastaga toimub 14 %-line vähenemine. Ühe kümnendi jooksul tuleks saavutada heitkoguste 16 %-line vähenemine, mis ei peaks tänu tehnoloogilistele edusammudele, taastuvenergia kulude alanemisele ja fossiilenergia kulude suurenemisele suuri probleeme tekitama. Siiski on alates 1990. aastast muutunud jõupingutuste tegemine majanduslanguse, post-kommunistlike majanduste ulatusliku restruktureerimise ja Kyoto mehhanismide kasutamise kaudu lihtsamaks.

| 4.6 | Ent selleks et saavutada kõnealune eesmärk ilma negatiivsete mõjudeta teistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele jätkusuutlikkuse aspektidele, on äärmiselt oluline tagada rakendamiseks kõige kulutõhusamad meetmed. Seepärast tervitab komitee asjaolu, et komisjon ei tee enam ettekirjutusi kasvuhoonegaaside vähendamise ühe kallima võimaluse – biokütusesektori – osas. Komitee soovitas seda juba 2008. aastal (13). Siinkohal tuleks hoolikalt hinnata ja ulatuslikult arutada paindlikkusmehhanismide kasutust, mille osas teeb komisjon nüüd ettepaneku need pärast 2020. aastat välja jätta. Hindamisel tuleks arvesse võtta täheldatud probleeme ning samuti ülemaailmse kulutõhususe ja rahvusvahelise kliimakoostöö arendamise eeliseid. |
| --- | --- |

4.6

Ent selleks et saavutada kõnealune eesmärk ilma negatiivsete mõjudeta teistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele jätkusuutlikkuse aspektidele, on äärmiselt oluline tagada rakendamiseks kõige kulutõhusamad meetmed. Seepärast tervitab komitee asjaolu, et komisjon ei tee enam ettekirjutusi kasvuhoonegaaside vähendamise ühe kallima võimaluse – biokütusesektori – osas. Komitee soovitas seda juba 2008. aastal (13). Siinkohal tuleks hoolikalt hinnata ja ulatuslikult arutada paindlikkusmehhanismide kasutust, mille osas teeb komisjon nüüd ettepaneku need pärast 2020. aastat välja jätta. Hindamisel tuleks arvesse võtta täheldatud probleeme ning samuti ülemaailmse kulutõhususe ja rahvusvahelise kliimakoostöö arendamise eeliseid.

| 4.7 | Poliitikameetmed mõjutavad eri majandussektoreid erinevalt. Seepärast tuleks meetmeid hoolikalt kavandada ja suunata, et vähendada kahjulikke tagajärgi ja kaitsta kõige haavatumaid energiatarbijaid. Vähese CO2-heitega majandusele üleminek peab olema õiglane. Kesksed küsimused on väljaõpe, kvaliteetsed töökohad ja töötajate osalus, aga vajadusel ka kompensatsioonimeetmed. |
| --- | --- |

4.7

Poliitikameetmed mõjutavad eri majandussektoreid erinevalt. Seepärast tuleks meetmeid hoolikalt kavandada ja suunata, et vähendada kahjulikke tagajärgi ja kaitsta kõige haavatumaid energiatarbijaid. Vähese CO2-heitega majandusele üleminek peab olema õiglane. Kesksed küsimused on väljaõpe, kvaliteetsed töökohad ja töötajate osalus, aga vajadusel ka kompensatsioonimeetmed.

| 4.8 | Komitee toetab ka komisjoni ettepanekut seada taastuvate energiaallikate osakaalu ühiseks eesmärgiks vähemalt 27 %. Kui kasvuhoonegaaside heite 40 %-le vähendamise eesmärki võib käsitleda olulise kliimapoliitilise signaalina, eeskätt eelseisvate COP 20/COP 21 läbirääkimiste kontekstis, on taastuvate energiaallikate arendamine seevastu pigem energiapoliitiline eesmärk, et vähendada praegust liiga suurt sõltuvust impordist. Komitee kritiseerib asjaolu, et igale liikmesriigile ei seata eraldi siduvaid eesmärke. On täiesti arusaamatu, kuidas kavatseb komisjon jälgida sihtväärtusest kinnipidamist või, veelgi enam, kehtestada sanktsioone selle täitmata jätmise eest. |
| --- | --- |

4.8

Komitee toetab ka komisjoni ettepanekut seada taastuvate energiaallikate osakaalu ühiseks eesmärgiks vähemalt 27 %. Kui kasvuhoonegaaside heite 40 %-le vähendamise eesmärki võib käsitleda olulise kliimapoliitilise signaalina, eeskätt eelseisvate COP 20/COP 21 läbirääkimiste kontekstis, on taastuvate energiaallikate arendamine seevastu pigem energiapoliitiline eesmärk, et vähendada praegust liiga suurt sõltuvust impordist. Komitee kritiseerib asjaolu, et igale liikmesriigile ei seata eraldi siduvaid eesmärke. On täiesti arusaamatu, kuidas kavatseb komisjon jälgida sihtväärtusest kinnipidamist või, veelgi enam, kehtestada sanktsioone selle täitmata jätmise eest.

| 4.9 | Suurem energiatõhusus on kõige paljutõotavam viis tegutseda kulutõhusalt energiapoliitika kõigi – keskkonnaalaste, majanduslike ja energiavarustuse kindluse eesmärkide saavutamise suunas. Potentsiaal on suur, kuid selleks on vaja radikaalseid meetmeid. Komitee ootab, et komisjon esitaks käesoleval aastal läbiviidava hindamise alusel tõhusad poliitikameetmed, milles võetakse arvesse laialdast hulka kõnealuses valdkonnas käsitlemist vajavaid küsimusi. Arvesse tuleb võtta kogemusi praeguse, alles hiljuti vastu võetud õigusraamistikuga. Kaaluda võiks ka valdkondlikke eesmärke, eelkõige selleks, et kasutada ära ehitus- ja transpordivaldkonna suurt potentsiaali. |
| --- | --- |

4.9

Suurem energiatõhusus on kõige paljutõotavam viis tegutseda kulutõhusalt energiapoliitika kõigi – keskkonnaalaste, majanduslike ja energiavarustuse kindluse eesmärkide saavutamise suunas. Potentsiaal on suur, kuid selleks on vaja radikaalseid meetmeid. Komitee ootab, et komisjon esitaks käesoleval aastal läbiviidava hindamise alusel tõhusad poliitikameetmed, milles võetakse arvesse laialdast hulka kõnealuses valdkonnas käsitlemist vajavaid küsimusi. Arvesse tuleb võtta kogemusi praeguse, alles hiljuti vastu võetud õigusraamistikuga. Kaaluda võiks ka valdkondlikke eesmärke, eelkõige selleks, et kasutada ära ehitus- ja transpordivaldkonna suurt potentsiaali.

| 4.10 | Komitee tervitab komisjoni pakutud uut juhtimismeetodit ja selles sisalduvat järkjärgulist protsessi riiklike kavade koostamiseks. Nimetatud kavade koostamine võib anda hea võimaluse kaasata energiapoliitika küsimuste käsitlemisse, sealhulgas rakendamise osas võetavasse kohustusse lisaks sidusrühmadele ka laiemat kodanikuühiskonda. Ettepaneku kõige olulisem aspekt on nõue konsulteerida naaberriikidega, mis peaks olema kohustuslik enne selliste riiklike otsuste tegemist, millel võivad olla teiste poolte jaoks kaugeleulatuvad tagajärjed, ning mis võiks olla otsustav samm tõelise Euroopa energiaühenduse suunas. Erinevate riiklike ressursside ja lähenemisviiside ja seeläbi energiaallikate eri jaotuste ühendamine võib pakkuda kulutõhusaid piirkondlikke süsteeme ja turge, andes panuse tasakaalustamisse, tootmise piisavusse ja varustuskindlusse. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles suhtuma tõhusasse juhtimismenetlusse positiivselt ning otsustama koos komisjoni ja kodanikuühiskonnaga, kuidas seda rakendada. Uus juhtimismeetod peaks olema läbipaistev ja kaasama kodanikuühiskonda ning piirama samas miinimumini ka liikmesriikide täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

4.10

Komitee tervitab komisjoni pakutud uut juhtimismeetodit ja selles sisalduvat järkjärgulist protsessi riiklike kavade koostamiseks. Nimetatud kavade koostamine võib anda hea võimaluse kaasata energiapoliitika küsimuste käsitlemisse, sealhulgas rakendamise osas võetavasse kohustusse lisaks sidusrühmadele ka laiemat kodanikuühiskonda. Ettepaneku kõige olulisem aspekt on nõue konsulteerida naaberriikidega, mis peaks olema kohustuslik enne selliste riiklike otsuste tegemist, millel võivad olla teiste poolte jaoks kaugeleulatuvad tagajärjed, ning mis võiks olla otsustav samm tõelise Euroopa energiaühenduse suunas. Erinevate riiklike ressursside ja lähenemisviiside ja seeläbi energiaallikate eri jaotuste ühendamine võib pakkuda kulutõhusaid piirkondlikke süsteeme ja turge, andes panuse tasakaalustamisse, tootmise piisavusse ja varustuskindlusse. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles suhtuma tõhusasse juhtimismenetlusse positiivselt ning otsustama koos komisjoni ja kodanikuühiskonnaga, kuidas seda rakendada. Uus juhtimismeetod peaks olema läbipaistev ja kaasama kodanikuühiskonda ning piirama samas miinimumini ka liikmesriikide täiendavat halduskoormust.

| 4.11 | Kui liikmesriigid kasutavad õigust otsustada ise oma energiaallikate jaotuse üle, on kesksed eesmärgid jätkusuutlikkus ja mitmekesistamine. Mõlemal puhul on vajalik suurendada taastuvate energiaallikate kasutust ja täiendada neid teiste vähese heitega allikatega. ELi poliitikameetmed ei tohi piirata neid liikmesriike, kes soovivad kasutada tuumaenergiat või teisi kohalikke energiaallikaid, sealhulgas ebatraditsioonilisi gaase. |
| --- | --- |

4.11

Kui liikmesriigid kasutavad õigust otsustada ise oma energiaallikate jaotuse üle, on kesksed eesmärgid jätkusuutlikkus ja mitmekesistamine. Mõlemal puhul on vajalik suurendada taastuvate energiaallikate kasutust ja täiendada neid teiste vähese heitega allikatega. ELi poliitikameetmed ei tohi piirata neid liikmesriike, kes soovivad kasutada tuumaenergiat või teisi kohalikke energiaallikaid, sealhulgas ebatraditsioonilisi gaase.

| 4.12 | Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud assotsieerunud riigid vajavad rohkem abi vähese CO2-heitega majanduse arendamisel ja lihtsamat juurdepääsu selleks vajalikule tehnoloogiale; samuti on vaja toetada asjaomastes riikides kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud uurimiskeskusi. |
| --- | --- |

4.12

Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud assotsieerunud riigid vajavad rohkem abi vähese CO2-heitega majanduse arendamisel ja lihtsamat juurdepääsu selleks vajalikule tehnoloogiale; samuti on vaja toetada asjaomastes riikides kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud uurimiskeskusi.

| 4.13 | Viimastel nädalatel on probleemina esile toodud ELi suurt sõltuvust ebausaldusväärsetest fossiilsetest energiaallikatest ning see vajab viivitamata tähelepanu. Energiavarustuse mitmekesistamiseks tuleb võtta otsustavaid meetmeid, nagu on kirjeldatud punktis 4.10, keskendudes püsivalt olemasolevatele ja võimalikult vähe heitkoguseid põhjustavatele energiaallikatele. Samuti on vaja tõelist energia siseturgu ja ühist energiaalast välispoliitikat eesmärgiga mitmekesistada tarneallikaid. |
| --- | --- |

4.13

Viimastel nädalatel on probleemina esile toodud ELi suurt sõltuvust ebausaldusväärsetest fossiilsetest energiaallikatest ning see vajab viivitamata tähelepanu. Energiavarustuse mitmekesistamiseks tuleb võtta otsustavaid meetmeid, nagu on kirjeldatud punktis 4.10, keskendudes püsivalt olemasolevatele ja võimalikult vähe heitkoguseid põhjustavatele energiaallikatele. Samuti on vaja tõelist energia siseturgu ja ühist energiaalast välispoliitikat eesmärgiga mitmekesistada tarneallikaid.

| 4.14 | Komitee tervitab ettepanekut laiendada näitajate kogumit edusammude täpsemaks analüüsimiseks. Ebapiisav piiriülene ülekandevõime on jätkuvalt tõelise energia siseturu kõige olulisem takistus. Siinkohal on edusammude kontrollimiseks sobiv viis piirkondade ja riikide hinnaerinevuste arengusuundade jälgimine. |
| --- | --- |

4.14

Komitee tervitab ettepanekut laiendada näitajate kogumit edusammude täpsemaks analüüsimiseks. Ebapiisav piiriülene ülekandevõime on jätkuvalt tõelise energia siseturu kõige olulisem takistus. Siinkohal on edusammude kontrollimiseks sobiv viis piirkondade ja riikide hinnaerinevuste arengusuundade jälgimine.

| 4.15 | Selles osas on komisjonil oluline roll tagada võrdsed tingimused kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamise ja riiklike toetuskavade kontrollimise kaudu (14). See peaks kehtima ka heitkogustega kauplemise süsteemis kehtestatud toetusmeetmete suhtes, et hüvitada kaudsed kliimakulud, nt kõrgemad elektrihinnad, süsinikdioksiidi lekkest ohustatud tööstusharudele. Hüvitamissüsteem peaks hõlmama kogu ELi, et vältida liikmesriikidevahelisi konkurentsimoonutusi. Komitee avaldab ka eraldi arvamuse heitkogustega kauplemise süsteemi reformi käsitleva ettepaneku kohta (15). Rahvusvahelisel tasandil peab komisjon samuti edendama võrdseid konkurentsitingimusi, mis tähendab, et seda küsimust tuleb muu hulgas käsitleda WTO raames toimuvatel läbirääkimistel, samuti Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluslepingus. |
| --- | --- |

4.15

Selles osas on komisjonil oluline roll tagada võrdsed tingimused kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamise ja riiklike toetuskavade kontrollimise kaudu (14). See peaks kehtima ka heitkogustega kauplemise süsteemis kehtestatud toetusmeetmete suhtes, et hüvitada kaudsed kliimakulud, nt kõrgemad elektrihinnad, süsinikdioksiidi lekkest ohustatud tööstusharudele. Hüvitamissüsteem peaks hõlmama kogu ELi, et vältida liikmesriikidevahelisi konkurentsimoonutusi. Komitee avaldab ka eraldi arvamuse heitkogustega kauplemise süsteemi reformi käsitleva ettepaneku kohta (15). Rahvusvahelisel tasandil peab komisjon samuti edendama võrdseid konkurentsitingimusi, mis tähendab, et seda küsimust tuleb muu hulgas käsitleda WTO raames toimuvatel läbirääkimistel, samuti Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluslepingus.

| 4.16 | Riiklike toetuskavade üks oluline osa on heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvatele sektoritele suunatud poliitikameetmed. Eriti olulised on transpordi- ja küttesektor. Komitee on juba mitmeid kordi väljendanud oma seisukohta biokütuste poliitika osas. Siinkohal viitab komitee oma vastavasisulistele arvamustele (16). |
| --- | --- |

4.16

Riiklike toetuskavade üks oluline osa on heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvatele sektoritele suunatud poliitikameetmed. Eriti olulised on transpordi- ja küttesektor. Komitee on juba mitmeid kordi väljendanud oma seisukohta biokütuste poliitika osas. Siinkohal viitab komitee oma vastavasisulistele arvamustele (16).

| 4.17 | Põllumajandusel ja maakasutusel on kliimamuutuste leevendamises oma osa, kuid neid puudutavad poliitikameetmed vajavad suuremat analüüsi ja kaalumist. Põllumajandusest ja metsandusest saadaval säästval biomassil on oma roll energiaallikate mitmekesistamisel. Kui heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite eesmärkidesse hõlmataks ka maakasutuse muutused, tuleks CO2 siduja rollis metsade netosuurenemine täielikult maha arvata. |
| --- | --- |

4.17

Põllumajandusel ja maakasutusel on kliimamuutuste leevendamises oma osa, kuid neid puudutavad poliitikameetmed vajavad suuremat analüüsi ja kaalumist. Põllumajandusest ja metsandusest saadaval säästval biomassil on oma roll energiaallikate mitmekesistamisel. Kui heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite eesmärkidesse hõlmataks ka maakasutuse muutused, tuleks CO2 siduja rollis metsade netosuurenemine täielikult maha arvata.

| 4.18 | Teatisest puudub ka teave edusammude kohta uute keskkonnahoidlike töökohtade loomisel, mis oli 20-20-20 otsuste oluline eesmärk. Seni tehtud uuringud näitavad neutraalset või vaid väikest positiivset netomõju tööhõivele, samas kui töökohtade struktuur muutub oluliselt. |
| --- | --- |

4.18

Teatisest puudub ka teave edusammude kohta uute keskkonnahoidlike töökohtade loomisel, mis oli 20-20-20 otsuste oluline eesmärk. Seni tehtud uuringud näitavad neutraalset või vaid väikest positiivset netomõju tööhõivele, samas kui töökohtade struktuur muutub oluliselt.

| 4.19 | ELis on tõenäoliselt toimunud ulatuslik olemasolevate tegevuste keskkonnahoidlikumaks muutmine, nagu tõestab näiteks tootvate tööstusharude palju suurem energiatõhusus. Seni on energiamahukad tööstusharud suutnud kliimaväljakutsele vastata tõhususe suurendamisega, kuid kuna potentsiaal on suuremalt jaolt ära kasutatud, peaks tulevikus suhtuma süsinikdioksiidi lekke ohtu veelgi tõsisemalt. |
| --- | --- |

4.19

ELis on tõenäoliselt toimunud ulatuslik olemasolevate tegevuste keskkonnahoidlikumaks muutmine, nagu tõestab näiteks tootvate tööstusharude palju suurem energiatõhusus. Seni on energiamahukad tööstusharud suutnud kliimaväljakutsele vastata tõhususe suurendamisega, kuid kuna potentsiaal on suuremalt jaolt ära kasutatud, peaks tulevikus suhtuma süsinikdioksiidi lekke ohtu veelgi tõsisemalt.

| 4.20 | Paljud Euroopa energiamahukad tööstusharud võistlevad avatud maailmaturgudel ilma igasuguse võimaluseta lisada oma hindadele ühepoolselt lisakulusid ning on seetõttu süsinikdioksiidi lekke tekkimise ohus. Need tööstusharud on ka enamikul juhtudel ülemaailmselt kõige energiatõhusamad ja väikseima CO2-heitega. Sellistes tingimustes võib süsinikdioksiidi leke viia isegi ülemaailmsete heitkoguste suurenemiseni. Seepärast ei tohiks ELi poliitika tekitada nimetatud tööstusharudele suuremaid otseseid või kaudseid kulusid või vastasel juhul peaks see sisaldama selgeid sätteid nende suuremate kulude hüvitamiseks. Süsinikdioksiidi lekke vältimist puudutavad sätted peavad võimaldama heitelubade täiesti vaba eraldamist tehniliselt saavutatavate võrdlusaluste alusel seni, kuni on tõestatud, et uute tehnoloogiatega on võimalik heite oluline vähendamine majanduslikult otstarbekal viisil. |
| --- | --- |

4.20

Paljud Euroopa energiamahukad tööstusharud võistlevad avatud maailmaturgudel ilma igasuguse võimaluseta lisada oma hindadele ühepoolselt lisakulusid ning on seetõttu süsinikdioksiidi lekke tekkimise ohus. Need tööstusharud on ka enamikul juhtudel ülemaailmselt kõige energiatõhusamad ja väikseima CO2-heitega. Sellistes tingimustes võib süsinikdioksiidi leke viia isegi ülemaailmsete heitkoguste suurenemiseni. Seepärast ei tohiks ELi poliitika tekitada nimetatud tööstusharudele suuremaid otseseid või kaudseid kulusid või vastasel juhul peaks see sisaldama selgeid sätteid nende suuremate kulude hüvitamiseks. Süsinikdioksiidi lekke vältimist puudutavad sätted peavad võimaldama heitelubade täiesti vaba eraldamist tehniliselt saavutatavate võrdlusaluste alusel seni, kuni on tõestatud, et uute tehnoloogiatega on võimalik heite oluline vähendamine majanduslikult otstarbekal viisil.

| 4.21 | Kliima- ja energiapoliitika väljakutsete parim ja tõeline lahendus on innovatsioon. EL ja liikmesriigid ning ka teised finantsjuhtimises osalejad peavad tegutsema otsustavalt selle potentsiaali ärakasutamiseks, toetades nii uute tehnoloogiate kasutuselevõttu kui ka riskialtimate murranguliste uuenduste osas tehtavaid pingutusi. Pikaajalisi eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma tõeliste tehnoloogiliste hüpeteta paljudes sektorites. Selliste uuendusteni jõudmiseks on meil vaja konkurentsivõimelist tööstust, mis võib väljakutsega kohanedes säilitada konkurentsivõime ja avada uusi perspektiive. Siinkohal on peamine progressi võimaldav tegur kvaliteetne väljaõpe. Vähese CO2-heitega majanduse jaoks vajalike seadmete tootmisele spetsialiseerunud tööstus võib anda panuse Euroopa majanduse konkurentsivõimesse ja lihtsustada juurdepääsu sellistele seadmetele. See eeldab uurimistegevuse ja toetusmeetmete ühendamist. |
| --- | --- |

4.21

Kliima- ja energiapoliitika väljakutsete parim ja tõeline lahendus on innovatsioon. EL ja liikmesriigid ning ka teised finantsjuhtimises osalejad peavad tegutsema otsustavalt selle potentsiaali ärakasutamiseks, toetades nii uute tehnoloogiate kasutuselevõttu kui ka riskialtimate murranguliste uuenduste osas tehtavaid pingutusi. Pikaajalisi eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma tõeliste tehnoloogiliste hüpeteta paljudes sektorites. Selliste uuendusteni jõudmiseks on meil vaja konkurentsivõimelist tööstust, mis võib väljakutsega kohanedes säilitada konkurentsivõime ja avada uusi perspektiive. Siinkohal on peamine progressi võimaldav tegur kvaliteetne väljaõpe. Vähese CO2-heitega majanduse jaoks vajalike seadmete tootmisele spetsialiseerunud tööstus võib anda panuse Euroopa majanduse konkurentsivõimesse ja lihtsustada juurdepääsu sellistele seadmetele. See eeldab uurimistegevuse ja toetusmeetmete ühendamist.

| 4.22 | Kliimamuutustega seotud väljakutsetele vastamiseks ja turvalise, ohutu ja taskukohase hinnaga energia pakkumise tagamiseks kõigile Euroopas tuleb muuta kõigi suhtumist ja käitumist. Ükskõik millise poliitikasuuna ELi otsuselangetajad valivad, sõltub selle sujuv rakendamine kõigi sidusrühmade varajasest kaasamisest. Nagu on nimetatud punktis 4.9, on siinkohal oma roll kodanikuühiskonnal ning komitee saab seda toetada. |
| --- | --- |

4.22

Kliimamuutustega seotud väljakutsetele vastamiseks ja turvalise, ohutu ja taskukohase hinnaga energia pakkumise tagamiseks kõigile Euroopas tuleb muuta kõigi suhtumist ja käitumist. Ükskõik millise poliitikasuuna ELi otsuselangetajad valivad, sõltub selle sujuv rakendamine kõigi sidusrühmade varajasest kaasamisest. Nagu on nimetatud punktis 4.9, on siinkohal oma roll kodanikuühiskonnal ning komitee saab seda toetada.

| 4.23 | Kliimapoliitikaga seoses on aga kõige olulisem küsimus rahvusvaheline areng. Kõnealuses teatises esitatud poliitikaraamistik vähendaks oluliselt ELi osa ülemaailmses kasvuhoonegaaside heites. Praegu on see 11 %. Rahvusvaheline Energiaagentuur on teinud järelduse, et isegi praeguste poliitikameetmete abil väheneks ELi osa 2035. aastaks 7 %-ni. Euroopal lasub konkreetne ajalooline vastutus tegeleda kliimamuutustega, kuid üksinda tegutsedes ei avaldaks ta erilist mõju temperatuuritõusu peatamisele 2 C juures. ELi poliitika peamised eesmärgid on kaugeleulatuv rahvusvaheline kokkulepe ja selle tõhus elluviimine. Kui seda ei saavutata, võib EL olla sunnitud oma poliitika ümber vaatama. Samal ajal tuleks palju rohkem tähelepanu ja meetmeid suunata kliimamuutustega kohanemisele, mida ei saa enam kauem eirata. |
| --- | --- |

4.23

Kliimapoliitikaga seoses on aga kõige olulisem küsimus rahvusvaheline areng. Kõnealuses teatises esitatud poliitikaraamistik vähendaks oluliselt ELi osa ülemaailmses kasvuhoonegaaside heites. Praegu on see 11 %. Rahvusvaheline Energiaagentuur on teinud järelduse, et isegi praeguste poliitikameetmete abil väheneks ELi osa 2035. aastaks 7 %-ni. Euroopal lasub konkreetne ajalooline vastutus tegeleda kliimamuutustega, kuid üksinda tegutsedes ei avaldaks ta erilist mõju temperatuuritõusu peatamisele 2 C juures. ELi poliitika peamised eesmärgid on kaugeleulatuv rahvusvaheline kokkulepe ja selle tõhus elluviimine. Kui seda ei saavutata, võib EL olla sunnitud oma poliitika ümber vaatama. Samal ajal tuleks palju rohkem tähelepanu ja meetmeid suunata kliimamuutustega kohanemisele, mida ei saa enam kauem eirata.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 145-149.

1

(2)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 15-20.

2

(3)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 1-8.

3

(4)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 21-27.

4

(5)  ELT C 226, 16.07.2014, lk1.

5

(6)  COM(2014) 15 final

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteem” (ELTs veel avaldamata), EESC-2014-00800-00-00-AC-TRA

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energiahinnad ja kulud Euroopas”, EESC-2014-01113-00-00-AC (vt ELT lk 64).

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Süsivesinike uurimine hüdrofrakkimise teel”, EESC-2014-01320-00-00-AC-EDI (vt ELT lk 34).

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa tööstuse taassünd” (ELTs veel avaldamata), EESC-2014-00746-00-00-AC.

10

(11)  COM(2014) 20 final

11

(12)  COM(2014) 21 final

12

(13)  ELT C 198, 10.07.2013, LK 56.

13

(14)  ELT C 226, 16.07.2014, lk 28.

14

(15)  ELT C 177, 11.06.2014, lk 88.

15

(16)  ELT C 198, 10.07.2013,lk 56.

16

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/46

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ”

COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

2014/C 424/07

| Raportöör: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Raportöör:

Antonello PEZZINI

6. veebruaril 2014 otsustas Euroopa Parlament, 13. veebruaril 2014 nõukogu ja 22. jaanuaril 2014 Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 192 ja 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ”

COM(2014) 20 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 167, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi esmatähtsaks vahendiks, mida kasutada ELi kliima- ja energiapoliitikas ELi tööstusheidete vähendamiseks, ning kutsub seetõttu üles süsteemi tõeliselt reformima eesmärgiga saavutada 2020. ja 2030. aastaks seatud ELi kliimaeesmärgid, säilitades samas ELi tööstuse konkurentsivõime ja vältides investeeringute kaotamist. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi esmatähtsaks vahendiks, mida kasutada ELi kliima- ja energiapoliitikas ELi tööstusheidete vähendamiseks, ning kutsub seetõttu üles süsteemi tõeliselt reformima eesmärgiga saavutada 2020. ja 2030. aastaks seatud ELi kliimaeesmärgid, säilitades samas ELi tööstuse konkurentsivõime ja vältides investeeringute kaotamist.

| 1.2 | Komitee pooldab ettepanekut luua heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) turustabiilsusreserv järgmise heitkogustega kauplemise perioodi algul 2021. aastal võimalusena probleemi 2020. aasta järgse HKSi hindade kõikumise probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

1.2

Komitee pooldab ettepanekut luua heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) turustabiilsusreserv järgmise heitkogustega kauplemise perioodi algul 2021. aastal võimalusena probleemi 2020. aasta järgse HKSi hindade kõikumise probleemi lahendamiseks.

| 1.3 | Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Ülemkogu kutsus oma 21. märtsi 2014. aasta kohtumisel muu hulgas üles võtma meetmeid ELi kliimapoliitika meetmetest tulenevate otseste ja kaudsete kulude täielikuks hüvitamiseks ülemaailmses konkurentsis tegutsevate sektorite jaoks seni, kuni Euroopa tööstuse jaoks on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

1.3

Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Ülemkogu kutsus oma 21. märtsi 2014. aasta kohtumisel muu hulgas üles võtma meetmeid ELi kliimapoliitika meetmetest tulenevate otseste ja kaudsete kulude täielikuks hüvitamiseks ülemaailmses konkurentsis tegutsevate sektorite jaoks seni, kuni Euroopa tööstuse jaoks on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused.

| 1.4 | Komitee palub tagada






  — | eelnevalt kindlaks määratud automaatsed reguleerimismehhanismid, mis on vastupanuvõimelised rasketele häiretele ilma manööverdamisruumi või sekkumisvõimalustena; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komitee palub tagada

—

eelnevalt kindlaks määratud automaatsed reguleerimismehhanismid, mis on vastupanuvõimelised rasketele häiretele ilma manööverdamisruumi või sekkumisvõimalustena;

| — | süsteemi läbipaistvus, prognoositavus ja lihtsus; |
| --- | --- |

—

süsteemi läbipaistvus, prognoositavus ja lihtsus;

| — | mõõdukad üleminekukulud; |
| --- | --- |

—

mõõdukad üleminekukulud;

| — | prognoositavad investeerimisväljavaated; |
| --- | --- |

—

prognoositavad investeerimisväljavaated;

| — | pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlus; |
| --- | --- |

—

pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlus;

| — | kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks, milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

—

kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks, milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele;

| — | asjakohased innovatiivsed toetusmeetmed energiamahukate tootmissektorite jaoks; |
| --- | --- |

—

asjakohased innovatiivsed toetusmeetmed energiamahukate tootmissektorite jaoks;

| — | suurem strateegiline selgus ELi ja ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

—

suurem strateegiline selgus ELi ja ülemaailmsel tasandil.

| 1.5 | Komitee arvates kattub heitkogustega kauplemise süsteem teiste ELi ja liikmesriikide keskkonna, kliima, energia ja tööstusarengu poliitikameetmetega, mida tuleks omavahel senisest paremini kooskõlastada, et neil oleks positiivne mõju. Sellest tulenevalt palub komitee tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele. |
| --- | --- |

1.5

Komitee arvates kattub heitkogustega kauplemise süsteem teiste ELi ja liikmesriikide keskkonna, kliima, energia ja tööstusarengu poliitikameetmetega, mida tuleks omavahel senisest paremini kooskõlastada, et neil oleks positiivne mõju. Sellest tulenevalt palub komitee tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele.

| 1.6 | Komitee kinnitab taas, et HKSi tuleks tugevdada mitte ainult kulude optimeerimise ja energiatõhususe edendamise vahendina kõigis sektorites, vaid ka vahendina, millega tõsta üldsuse teadlikkust selleks, et






  — | eelistada vähese CO2-heitega kaupu ja teenuseid; |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitee kinnitab taas, et HKSi tuleks tugevdada mitte ainult kulude optimeerimise ja energiatõhususe edendamise vahendina kõigis sektorites, vaid ka vahendina, millega tõsta üldsuse teadlikkust selleks, et

—

eelistada vähese CO2-heitega kaupu ja teenuseid;

| — | toetada investeeringuid infrastruktuuri; |
| --- | --- |

—

toetada investeeringuid infrastruktuuri;

| — | edendada suutlikkuse loomist ja arendamist määrava tähtsusega sektorites eesmärgiga tunnustada Euroopa tootmissektori loodavat majanduslikku väärtust. |
| --- | --- |

—

edendada suutlikkuse loomist ja arendamist määrava tähtsusega sektorites eesmärgiga tunnustada Euroopa tootmissektori loodavat majanduslikku väärtust.

| 1.7 | Komitee rõhutab, et tööstus on alati aktiivselt osalenud pidevas innovatsiooniprotsessis, et vähendada energia tarbimist ja suurendada energiatõhusust, ent on ilmne, et HKSi turumoonutused süsinikdioksiidi hinna ülemääraste alandamiste näol võivad muuta keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni. |
| --- | --- |

1.7

Komitee rõhutab, et tööstus on alati aktiivselt osalenud pidevas innovatsiooniprotsessis, et vähendada energia tarbimist ja suurendada energiatõhusust, ent on ilmne, et HKSi turumoonutused süsinikdioksiidi hinna ülemääraste alandamiste näol võivad muuta keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni.

| 1.8 | Komitee arvates peaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi roll alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema lisaks süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamisele majanduslikult tõhusal viisil süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete kaudu ka selles, et edendada juurdepääsu rahvusvahelistele hüvitistele, et piirata heitkoguseid süsinikdioksiidi maailmaturul, pidades silmas ka 2015. aasta ülemaailmset kliimakokkulepet ja kooskõlas 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud säästva arengu eesmärkidega, mis käsitlevad terviklikke lähenemisviise arengule, võrdõiguslikkusele, inimõigustele ja keskkonnasäästlikkuse täielikule saavutamisele. |
| --- | --- |

1.8

Komitee arvates peaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi roll alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema lisaks süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamisele majanduslikult tõhusal viisil süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete kaudu ka selles, et edendada juurdepääsu rahvusvahelistele hüvitistele, et piirata heitkoguseid süsinikdioksiidi maailmaturul, pidades silmas ka 2015. aasta ülemaailmset kliimakokkulepet ja kooskõlas 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud säästva arengu eesmärkidega, mis käsitlevad terviklikke lähenemisviise arengule, võrdõiguslikkusele, inimõigustele ja keskkonnasäästlikkuse täielikule saavutamisele.

| 1.9 | Komitee arvates tuleb HKSi kavandatud, alates 2021. aastast elluviidav läbivaatamine, mis on uue 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks, ning programmi „Horisont 2020” kasutamine ja riiklike kavade koordineerimine tihedalt omavahel siduda, et kiirendada jätkusuutliku tehnoloogilise innovatsiooni taaskäivitamist. See säilitaks Euroopa tööstuse konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi. |
| --- | --- |

1.9

Komitee arvates tuleb HKSi kavandatud, alates 2021. aastast elluviidav läbivaatamine, mis on uue 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks, ning programmi „Horisont 2020” kasutamine ja riiklike kavade koordineerimine tihedalt omavahel siduda, et kiirendada jätkusuutliku tehnoloogilise innovatsiooni taaskäivitamist. See säilitaks Euroopa tööstuse konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi.

| 1.10 | Komitee on veendunud vajaduses muuta süsinikdioksiidi turg stabiilsemaks, paindlikumaks ja avatumaks kõigile selle olulistele osalejatele rahvusvahelisel tasandil ning palub seetõttu komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et saavutada konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstusliku tootmise süsteemi eesmärk. |
| --- | --- |

1.10

Komitee on veendunud vajaduses muuta süsinikdioksiidi turg stabiilsemaks, paindlikumaks ja avatumaks kõigile selle olulistele osalejatele rahvusvahelisel tasandil ning palub seetõttu komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et saavutada konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstusliku tootmise süsteemi eesmärk.

| 1.11 | Komitee rõhutab, et CO2-heite vähendamise meetmed suudavad suurendada tööhõivet ning avaldada positiivset mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile. Komitee palub panna kõnealused tegurid maksma rahvusvahelistel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

1.11

Komitee rõhutab, et CO2-heite vähendamise meetmed suudavad suurendada tööhõivet ning avaldada positiivset mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile. Komitee palub panna kõnealused tegurid maksma rahvusvahelistel läbirääkimistel.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) peab endast kujutama tõhusat esmatähtsat vahendit ELi energiavaldkonna heitkoguste vähendamiseks. Selleks, et süsteem oleks kulutõhus, peab ta järgima turuloogikat ja suutma süsinikdioksiidi hinda tõsta, ent ka avaldada positiivset mõju investeeringutele vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse ja taastuvate energiaallikate arendamisele, suurendades energiatõhusust, konkurentsivõimelise tootmissektori huvides, mis vastab maailma tasandil kõigi partnerite jagatud ja allakirjutatud jätkusuutlikkuse eesmärkidele. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) peab endast kujutama tõhusat esmatähtsat vahendit ELi energiavaldkonna heitkoguste vähendamiseks. Selleks, et süsteem oleks kulutõhus, peab ta järgima turuloogikat ja suutma süsinikdioksiidi hinda tõsta, ent ka avaldada positiivset mõju investeeringutele vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse ja taastuvate energiaallikate arendamisele, suurendades energiatõhusust, konkurentsivõimelise tootmissektori huvides, mis vastab maailma tasandil kõigi partnerite jagatud ja allakirjutatud jätkusuutlikkuse eesmärkidele.

| 2.2 | HKSiga nähakse praegu ette, et neile käitajatele, kelle kohta kehtib heitgaaside vähendamise kohustus, eraldatakse arvestusühikuid vastavalt CO2-heitele tonnides, mida nad võivad põhjustada, vähendades eraldatavaid arvestusühikuid igal aastal (- 1,74 %). Alates 2021. aastast peaks vastav protsendimäär suurenema 2,2 %-le. |
| --- | --- |

2.2

HKSiga nähakse praegu ette, et neile käitajatele, kelle kohta kehtib heitgaaside vähendamise kohustus, eraldatakse arvestusühikuid vastavalt CO2-heitele tonnides, mida nad võivad põhjustada, vähendades eraldatavaid arvestusühikuid igal aastal (- 1,74 %). Alates 2021. aastast peaks vastav protsendimäär suurenema 2,2 %-le.

| 2.3 | ELi HKS on alates selle loomisest ELi tasandil pakkunud süsinikdioksiidi võrdlushinda, millest juhindutakse igapäevaselt operatiivsete ja strateegiliste investeerimisotsuste tegemisel, et vähendada heitkoguseid Euroopa majanduse kõigis sektorites, mis põhjustavad ligi poole ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest. |
| --- | --- |

2.3

ELi HKS on alates selle loomisest ELi tasandil pakkunud süsinikdioksiidi võrdlushinda, millest juhindutakse igapäevaselt operatiivsete ja strateegiliste investeerimisotsuste tegemisel, et vähendada heitkoguseid Euroopa majanduse kõigis sektorites, mis põhjustavad ligi poole ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest.

| 2.4 | Sellegipoolest põhjustas süsteem tõsise majanduskriisi ja sellest tingitud majandustegevuse languse tagajärjel struktuurse tasakaalustamatuse HKSi saastekvootide pakkumise ja nõudluse vahel, millega kaasnes umbes 2 miljardi suurune saastekvootide ülejääk, mis peaks veel üle kümne aasta püsima. |
| --- | --- |

2.4

Sellegipoolest põhjustas süsteem tõsise majanduskriisi ja sellest tingitud majandustegevuse languse tagajärjel struktuurse tasakaalustamatuse HKSi saastekvootide pakkumise ja nõudluse vahel, millega kaasnes umbes 2 miljardi suurune saastekvootide ülejääk, mis peaks veel üle kümne aasta püsima.

| 2.5 | Turu ülejääk viis ELi HKSi hinnalanguseni: süsinikdioksiidi tonni hind langes umbes 30 eurolt 13,09 eurole 2010. aastal ja 11,45 eurole 2011. aastal, kusjuures 2012. aastal jõuti selleni, et süsinikdioksiidi keskmine üleilmne hind oli umbes 5,82 eurot/tonni eest. |
| --- | --- |

2.5

Turu ülejääk viis ELi HKSi hinnalanguseni: süsinikdioksiidi tonni hind langes umbes 30 eurolt 13,09 eurole 2010. aastal ja 11,45 eurole 2011. aastal, kusjuures 2012. aastal jõuti selleni, et süsinikdioksiidi keskmine üleilmne hind oli umbes 5,82 eurot/tonni eest.

| 2.6 | Paljudes Euroopa riikides on töötatud välja eri algatusi, nagu valged sertifikaadid ja rohelised sertifikaadid Itaalias, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid energiasäästu ja -tõhususega (valged sertifikaadid) või primaarenergia süsivesinike asendamisega taastuvate energiaallikatega (rohelised sertifikaadid) (1). |
| --- | --- |

2.6

Paljudes Euroopa riikides on töötatud välja eri algatusi, nagu valged sertifikaadid ja rohelised sertifikaadid Itaalias, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid energiasäästu ja -tõhususega (valged sertifikaadid) või primaarenergia süsivesinike asendamisega taastuvate energiaallikatega (rohelised sertifikaadid) (1).

| 2.7 | Tööstus on alati aktiivselt osalenud innovatsiooniprotsessis, et vähendada energiatarbimist ja suurendada energiatõhusust. Ent on ilmne, et süsinikdioksiidi hinna ülemäärased alandamised muudaksid keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni. |
| --- | --- |

2.7

Tööstus on alati aktiivselt osalenud innovatsiooniprotsessis, et vähendada energiatarbimist ja suurendada energiatõhusust. Ent on ilmne, et süsinikdioksiidi hinna ülemäärased alandamised muudaksid keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni.

| 2.8 | HKSi praegu kehtivate eeskirjade kohaselt on enampakkumisel müüki pandavate saastekvootide pakkumine kindlaks määratud paljudeks aastateks ning ei ole lubatud teha selles muudatusi, et reageerida olulisematele muudatustele kvootide nõudluses. See viib jätkuva tasakaalustamatuseni, millel on negatiivsed tagajärjed innovatsioonile ja investeeringute tegemisele uutesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. |
| --- | --- |

2.8

HKSi praegu kehtivate eeskirjade kohaselt on enampakkumisel müüki pandavate saastekvootide pakkumine kindlaks määratud paljudeks aastateks ning ei ole lubatud teha selles muudatusi, et reageerida olulisematele muudatustele kvootide nõudluses. See viib jätkuva tasakaalustamatuseni, millel on negatiivsed tagajärjed innovatsioonile ja investeeringute tegemisele uutesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse.

| 2.9 | 2013. aasta detsembris arutasid Euroopa Parlament ja nõukogu HKSi mehhanismis tehtavaid kohandusi ning võtsid vastu otsuse anda komisjonile võimalus – erandlikel asjaoludel ja eesmärgiga tagada turu nõuetekohane toimimine kuni pikaajaliste struktuuriliste meetmete vastuvõtmiseni – lükata erandkorras ainult üks kord edasi maksimaalselt 900 miljoni süsinikdioksiidi saastekvoodi müük ja seada 2014.–2016. aasta kolmeaastase ajavahemiku asemel uueks tähtajaks 2020. aasta. |
| --- | --- |

2.9

2013. aasta detsembris arutasid Euroopa Parlament ja nõukogu HKSi mehhanismis tehtavaid kohandusi ning võtsid vastu otsuse anda komisjonile võimalus – erandlikel asjaoludel ja eesmärgiga tagada turu nõuetekohane toimimine kuni pikaajaliste struktuuriliste meetmete vastuvõtmiseni – lükata erandkorras ainult üks kord edasi maksimaalselt 900 miljoni süsinikdioksiidi saastekvoodi müük ja seada 2014.–2016. aasta kolmeaastase ajavahemiku asemel uueks tähtajaks 2020. aasta.

| 2.10 | Kõnealustest lühiajalistest edusammudest hoolimata on EL veel kaugel ülejäägi küsimuse lahendusest pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

2.10

Kõnealustest lühiajalistest edusammudest hoolimata on EL veel kaugel ülejäägi küsimuse lahendusest pikemas perspektiivis.

| 2.11 | Komisjoni sõnul on alates 2021. aastast ja seega 4. etapist toimiva turustabiilsusreservi moodustamine lahendus, mis võimaldaks arvesse võtta praegusi eeskirju, et tagada senisest tasakaalustatum turg süsinikdioksiidi hinnaga, mis juhindub senisest rohkem heitkoguste vähendamisest keskpikas perspektiivis, ja stabiilsete ootustega, et julgustada investeeringute tegemist vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. Sellest saaksid kasu ettevõtted, mille tegevus on olnud ja on jätkuvalt energiamahukas. |
| --- | --- |

2.11

Komisjoni sõnul on alates 2021. aastast ja seega 4. etapist toimiva turustabiilsusreservi moodustamine lahendus, mis võimaldaks arvesse võtta praegusi eeskirju, et tagada senisest tasakaalustatum turg süsinikdioksiidi hinnaga, mis juhindub senisest rohkem heitkoguste vähendamisest keskpikas perspektiivis, ja stabiilsete ootustega, et julgustada investeeringute tegemist vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. Sellest saaksid kasu ettevõtted, mille tegevus on olnud ja on jätkuvalt energiamahukas.

| 2.12 | Stabiilsusreserv peaks võimaldama lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi ja parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele, reguleerides automaatselt enampakkumisel müüki pandavate kvootide pakkumist. |
| --- | --- |

2.12

Stabiilsusreserv peaks võimaldama lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi ja parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele, reguleerides automaatselt enampakkumisel müüki pandavate kvootide pakkumist.

| 2.13 | Sellise stabiilsusreservi moodustamist – võib-olla parem kui hiljuti kokkulepitud saastekvootide enampakkumisel müümise ajutine edasilükkamine („back-loading”) ja otsus panna aastatel 2019–2020 enampakkumisel müüki 900 miljonit kvooti – toetab laiaulatuslik ring sidusrühmi. Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi toimiks stabiilsusreserv täielikult eelnevalt kindlaks määratud eeskirjade alusel, mis ei tohiks jätta komisjonile või liikmesriikidele õigusakti ellurakendamiseks manööverdamisruumi. |
| --- | --- |

2.13

Sellise stabiilsusreservi moodustamist – võib-olla parem kui hiljuti kokkulepitud saastekvootide enampakkumisel müümise ajutine edasilükkamine („back-loading”) ja otsus panna aastatel 2019–2020 enampakkumisel müüki 900 miljonit kvooti – toetab laiaulatuslik ring sidusrühmi. Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi toimiks stabiilsusreserv täielikult eelnevalt kindlaks määratud eeskirjade alusel, mis ei tohiks jätta komisjonile või liikmesriikidele õigusakti ellurakendamiseks manööverdamisruumi.

3.   Komisjoni ettepanekute kokkuvõte

| 3.1 | Komisjon teeb ettepaneku luua turustabiilsusreserv heitkogustega kauplemise süsteemi järgmise perioodi algul 2021. aastal. Stabiilsusreserv koos hiljuti kokkulepitud 900 miljoni saastekvootide enampakkumisel müümise ajutise edasilükkamisega („back-loading”) aastani 2019–2020 peaks võimaldama






  — | lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisjon teeb ettepaneku luua turustabiilsusreserv heitkogustega kauplemise süsteemi järgmise perioodi algul 2021. aastal. Stabiilsusreserv koos hiljuti kokkulepitud 900 miljoni saastekvootide enampakkumisel müümise ajutise edasilükkamisega („back-loading”) aastani 2019–2020 peaks võimaldama

—

lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi;

| — | parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele; |
| --- | --- |

—

parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele;

| — | luua enampakkumisel müüki pandavate kvootide automaatse reguleerimise mehhanisme. |
| --- | --- |

—

luua enampakkumisel müüki pandavate kvootide automaatse reguleerimise mehhanisme.

| 3.2 | Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi ei jätaks sellised eelnevalt kindlaks määratud automaatse reguleerimise mehhanismid komisjonile või liikmesriikidele nende ellurakendamiseks manööverdamisruumi. |
| --- | --- |

3.2

Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi ei jätaks sellised eelnevalt kindlaks määratud automaatse reguleerimise mehhanismid komisjonile või liikmesriikidele nende ellurakendamiseks manööverdamisruumi.

| 3.3 | HKSi kohta esitatud, alates 2021. aastast elluviidav ettepanek on komisjoni esitatud – komitee teise arvamuse teemaks oleva – 2030. aasta uue kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks. Raamistik koosneb erinevatest osadest, muu hulgas järgimistest: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 40 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ELi tasandil siduvad eesmärgid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks vähemalt 27 %-le, senisest ambitsioonikamad poliitilised eesmärgid energiatõhususe vallas, uus juhtimissüsteem ning hulk uusi näitajaid, mille abil tagada konkurentsivõimeline ja turvaline energiasüsteem. |
| --- | --- |

3.3

HKSi kohta esitatud, alates 2021. aastast elluviidav ettepanek on komisjoni esitatud – komitee teise arvamuse teemaks oleva – 2030. aasta uue kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks. Raamistik koosneb erinevatest osadest, muu hulgas järgimistest: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 40 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ELi tasandil siduvad eesmärgid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks vähemalt 27 %-le, senisest ambitsioonikamad poliitilised eesmärgid energiatõhususe vallas, uus juhtimissüsteem ning hulk uusi näitajaid, mille abil tagada konkurentsivõimeline ja turvaline energiasüsteem.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee on alati toetanud „suundumust oksjonite üha tihedama kasutamine suunas. Oksjonite kasutamine on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning luuakse stiimuleid ja vahendeid, et investeerida vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavatesse käitistesse ja toodetesse, edendades sel teel uuendustegevust (2).” |
| --- | --- |

4.1

Komitee on alati toetanud „suundumust oksjonite üha tihedama kasutamine suunas. Oksjonite kasutamine on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning luuakse stiimuleid ja vahendeid, et investeerida vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavatesse käitistesse ja toodetesse, edendades sel teel uuendustegevust (2).”

| 4.2 | Komitee peab esmatähtsaks säilitada ELi kliima- ja energiapoliitika nurgakivina tugev HKS, mille kasutamine ei tohi põhjustada toomissektori allakäiku ja investeeringute ümbersuunamist väljapoole ELi. See on võimalik tänu süsinikdioksiidituru reformitud juhtimissüsteemile, mis saab toimida tõhusa vahendina tööstuse ja teiste asjaomaste sektorite heitkoguste vähendamiseks, edendades investeeringuid ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelistesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. |
| --- | --- |

4.2

Komitee peab esmatähtsaks säilitada ELi kliima- ja energiapoliitika nurgakivina tugev HKS, mille kasutamine ei tohi põhjustada toomissektori allakäiku ja investeeringute ümbersuunamist väljapoole ELi. See on võimalik tänu süsinikdioksiidituru reformitud juhtimissüsteemile, mis saab toimida tõhusa vahendina tööstuse ja teiste asjaomaste sektorite heitkoguste vähendamiseks, edendades investeeringuid ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelistesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse.

| 4.3 | Praegu rakendatavad meetmed tööstuse kaitsmiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames lõpevad suuremalt jaolt aastaks 2021 ja heitekvootide tasuta eraldamine lõpeb täielikult 2027. aastal. ELi HKSiga hõlmatud sektorite jaoks 2030. aastaks seatava uue CO2-heite vähendamise eesmärgiga võiksid ELi tööstuse jaoks kaasneda täiendavad koormused. |
| --- | --- |

4.3

Praegu rakendatavad meetmed tööstuse kaitsmiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames lõpevad suuremalt jaolt aastaks 2021 ja heitekvootide tasuta eraldamine lõpeb täielikult 2027. aastal. ELi HKSiga hõlmatud sektorite jaoks 2030. aastaks seatava uue CO2-heite vähendamise eesmärgiga võiksid ELi tööstuse jaoks kaasneda täiendavad koormused.

| 4.4 | Seni, kuni on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega Euroopa tööstuse jaoks kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused, tuleks ELi HKSi ümber kujundada nii, et ta pakuks ELi kliimapoliitikast tuleneva süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise otseste ja kaudsete kulude täielikku hüvitamist ülemaailmse konkurentsiga vastamisi seisvatele sektoritele. Selline lähenemisviis on kooskõlas 21. märtsi 2014. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles kutsutakse üles töötama perioodiks 2020–2030 välja meetmed potentsiaalse süsinikdioksiidi lekke vältimiseks ning looma tööstusinvesteeringute pikaajalist plaanimiskindlust, et tagada Euroopa energiamahukate tööstusharude konkurentsivõime. |
| --- | --- |

4.4

Seni, kuni on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega Euroopa tööstuse jaoks kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused, tuleks ELi HKSi ümber kujundada nii, et ta pakuks ELi kliimapoliitikast tuleneva süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise otseste ja kaudsete kulude täielikku hüvitamist ülemaailmse konkurentsiga vastamisi seisvatele sektoritele. Selline lähenemisviis on kooskõlas 21. märtsi 2014. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles kutsutakse üles töötama perioodiks 2020–2030 välja meetmed potentsiaalse süsinikdioksiidi lekke vältimiseks ning looma tööstusinvesteeringute pikaajalist plaanimiskindlust, et tagada Euroopa energiamahukate tööstusharude konkurentsivõime.

| 4.5 | Komitee soovitas oma arvamuses 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava kohta (3) komisjonil tulla välja uue tervikliku meetmepakkega, et tõhustada uute eesmärkide saavutamiseks vajaminevaid uusi suurinvesteeringuid. Pake peaks hõlmama heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist kulutõhususe vahendina investeerimisotsuste juhtimiseks, samuti teisi meetmeid, selleks et edendada energiatõhusust kõigis sektorites, parandada tarbijate teadlikkust, kuidas kasutada oma ostujõudu vähem CO2-heidet tekitavate kaupade ja teenuste eelistamiseks, ning suurendada nende suutlikkust seda teha, toetada vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ning edendada koolitamist ja suutlikkuse suurendamist olulistes sektorites. |
| --- | --- |

4.5

Komitee soovitas oma arvamuses 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava kohta (3) komisjonil tulla välja uue tervikliku meetmepakkega, et tõhustada uute eesmärkide saavutamiseks vajaminevaid uusi suurinvesteeringuid. Pake peaks hõlmama heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist kulutõhususe vahendina investeerimisotsuste juhtimiseks, samuti teisi meetmeid, selleks et edendada energiatõhusust kõigis sektorites, parandada tarbijate teadlikkust, kuidas kasutada oma ostujõudu vähem CO2-heidet tekitavate kaupade ja teenuste eelistamiseks, ning suurendada nende suutlikkust seda teha, toetada vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ning edendada koolitamist ja suutlikkuse suurendamist olulistes sektorites.

| 4.6 | Komitee arvates tuleks ka senisest paremini omavahel kooskõlastada ELi keskkonna-, kliima-, energia- ja tööstusarengu strateegiaid ja poliitikameetmeid, et saavutada positiivset koostoimet: kui käsitatakse „süsinikdioksiidi kuluna” üksnes CO2-heite kvoodi väärtust HKSi turul, jättes arvesse võtmata teiste vahenditega seotud kulud nagu taastuvenergia kasutamise stiimulid või energiatõhususe meetmed, võiks see osutuda piiravaks ja ebatäielikuks ning viia oluliselt moonutatud hinnanguteni (4). |
| --- | --- |

4.6

Komitee arvates tuleks ka senisest paremini omavahel kooskõlastada ELi keskkonna-, kliima-, energia- ja tööstusarengu strateegiaid ja poliitikameetmeid, et saavutada positiivset koostoimet: kui käsitatakse „süsinikdioksiidi kuluna” üksnes CO2-heite kvoodi väärtust HKSi turul, jättes arvesse võtmata teiste vahenditega seotud kulud nagu taastuvenergia kasutamise stiimulid või energiatõhususe meetmed, võiks see osutuda piiravaks ja ebatäielikuks ning viia oluliselt moonutatud hinnanguteni (4).

| 4.7 | Komitee nõustub Euroopa Ülemkogu kevadise tippkohtumise järeldustega tööstuse vajadustest kõigis valdkondades, alates energiast, konkurentsist ja kaubandusest ning lõpetades haridusega, ning nõustub eelkõige põhimõttega, mille kohaselt tuleb tööstuse konkurentsivõimet „vaadata kokku kuuluvana sidusa Euroopa kliima- ja energiapoliitikaga; sealhulgas tuleb käsitleda suurte energiakulude küsimust, eelkõige energiamahukates tööstusharudes”. |
| --- | --- |

4.7

Komitee nõustub Euroopa Ülemkogu kevadise tippkohtumise järeldustega tööstuse vajadustest kõigis valdkondades, alates energiast, konkurentsist ja kaubandusest ning lõpetades haridusega, ning nõustub eelkõige põhimõttega, mille kohaselt tuleb tööstuse konkurentsivõimet „vaadata kokku kuuluvana sidusa Euroopa kliima- ja energiapoliitikaga; sealhulgas tuleb käsitleda suurte energiakulude küsimust, eelkõige energiamahukates tööstusharudes”.

| 4.8 | HKS peaks pakkuma ühist õigusraamistikku energeetika sektorile ja energiamahukatele sektoritele, rakendades toetusmeetmeid konkurentsivõime vähenemise vältimiseks CO2-heite ülekandumise tõttu ja kiirendades täiendavate paranduste saavutamist HKSiga hõlmamata valdkondades, mis põhjustavad rohkem kui poole süsinikdioksiidi heitkogustest ELis, eriti sellistes suure energiatõhususe potentsiaaliga valdkondades nagu ehitus ja transport. |
| --- | --- |

4.8

HKS peaks pakkuma ühist õigusraamistikku energeetika sektorile ja energiamahukatele sektoritele, rakendades toetusmeetmeid konkurentsivõime vähenemise vältimiseks CO2-heite ülekandumise tõttu ja kiirendades täiendavate paranduste saavutamist HKSiga hõlmamata valdkondades, mis põhjustavad rohkem kui poole süsinikdioksiidi heitkogustest ELis, eriti sellistes suure energiatõhususe potentsiaaliga valdkondades nagu ehitus ja transport.

| 4.9 | Komitee nõuab tungivalt, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reformimist toetataks jõuliste stimuleerimismeetmetega majanduse elavdamiseks, tehes investeeringuid suure potentsiaaliga sektoritesse nagu taristud ja roheline majandus ning strateegilistesse tööstussektoritesse nagu teadusuuringud ja uuendustegevus ning iseäranis tootmissektorisse ja VKEde sektorisse. |
| --- | --- |

4.9

Komitee nõuab tungivalt, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reformimist toetataks jõuliste stimuleerimismeetmetega majanduse elavdamiseks, tehes investeeringuid suure potentsiaaliga sektoritesse nagu taristud ja roheline majandus ning strateegilistesse tööstussektoritesse nagu teadusuuringud ja uuendustegevus ning iseäranis tootmissektorisse ja VKEde sektorisse.

| 4.10 | Komitee kinnitab veendunult, et HKS võiks olla tõhus turuvahend kasvuhoonegaaside heitkoguste edukaks vähendamiseks majanduslikult jätkusuutlikul viisil niivõrd, kuivõrd süsteem suudab tagada suurema stabiilsuse, piirates manööverdamisruumi ja kindlustades kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadega läbipaistvuse, prognoositavuse ja lihtsuse kriteeriumide alusel paindlikkuse, et võimaldada turuosalistel oma tegevuses arvestada ootustega pakkumise kohandamise osas. |
| --- | --- |

4.10

Komitee kinnitab veendunult, et HKS võiks olla tõhus turuvahend kasvuhoonegaaside heitkoguste edukaks vähendamiseks majanduslikult jätkusuutlikul viisil niivõrd, kuivõrd süsteem suudab tagada suurema stabiilsuse, piirates manööverdamisruumi ja kindlustades kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadega läbipaistvuse, prognoositavuse ja lihtsuse kriteeriumide alusel paindlikkuse, et võimaldada turuosalistel oma tegevuses arvestada ootustega pakkumise kohandamise osas.

| 4.11 | Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleb






  — | piirata üleminekukulusid; |
| --- | --- | --- |

4.11

Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleb

—

piirata üleminekukulusid;

| — | pakkuda prognoositavaid investeerimisväljavaateid; |
| --- | --- |

—

pakkuda prognoositavaid investeerimisväljavaateid;

| — | pakkuda pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlust; |
| --- | --- |

—

pakkuda pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlust;

| — | tagada kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks (5), milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele. |
| --- | --- |

—

tagada kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks (5), milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele.

| 4.12 | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ülesanne peaks alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamises majanduslikult tõhusal viisil. Seda võiks saavutada vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete abil. |
| --- | --- |

4.12

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ülesanne peaks alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamises majanduslikult tõhusal viisil. Seda võiks saavutada vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete abil.

| 4.13 | HKSi saastekvootide turuhind peab ka edaspidi olema usaldusväärne võrdlusalus investeeringute tegemiseks heitkoguste vähendamiseks. |
| --- | --- |

4.13

HKSi saastekvootide turuhind peab ka edaspidi olema usaldusväärne võrdlusalus investeeringute tegemiseks heitkoguste vähendamiseks.

| 4.14 | Tulevases HKSis tuleb säilitada juurdepääs rahvusvahelistele hüvitistele, kuna need on usaldusväärne vahend heitkoguste piiramiseks tõhusal viisil, kasutades võimalusi süsinikdioksiidi maailmaturu loomiseks. |
| --- | --- |

4.14

Tulevases HKSis tuleb säilitada juurdepääs rahvusvahelistele hüvitistele, kuna need on usaldusväärne vahend heitkoguste piiramiseks tõhusal viisil, kasutades võimalusi süsinikdioksiidi maailmaturu loomiseks.

| 4.15 | Puhta arengu mehhanism (Clean Development Mechanism – CDM) tuleks säilitada ning seda tuleks tõhustada ja laiendada. Samuti tuleks asjakohaselt toetada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja maailma teistes piirkondades tekkivate uute süsteemide omavahelist sidumist. |
| --- | --- |

4.15

Puhta arengu mehhanism (Clean Development Mechanism – CDM) tuleks säilitada ning seda tuleks tõhustada ja laiendada. Samuti tuleks asjakohaselt toetada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja maailma teistes piirkondades tekkivate uute süsteemide omavahelist sidumist.

| 4.16 | Komitee peab vältimatuks, et EL teeks kõik jõupingutused, et luua tõeline süsinikdioksiidi maailmaturg, laiendades tõhusaid saastekvootidega kauplemise mehhanisme nii, et nad oleksid avatud maailma kõigile olulistele osalejatele. |
| --- | --- |

4.16

Komitee peab vältimatuks, et EL teeks kõik jõupingutused, et luua tõeline süsinikdioksiidi maailmaturg, laiendades tõhusaid saastekvootidega kauplemise mehhanisme nii, et nad oleksid avatud maailma kõigile olulistele osalejatele.

| 4.17 | Uued mehhanismid tuleks kiiresti välja töötada ja kättesaadavaks teha, nii et valitsused saaksid neid vabatahtlikkuse alusel kasutada vastavalt oma riigi konkreetsetele vajadustele. Kõnealused mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et saaks nii palju kui võimalik vältida piirkondade vahelisi konkurentsimoonutusi üleilmselt kaubeldavate kaupade osas. |
| --- | --- |

4.17

Uued mehhanismid tuleks kiiresti välja töötada ja kättesaadavaks teha, nii et valitsused saaksid neid vabatahtlikkuse alusel kasutada vastavalt oma riigi konkreetsetele vajadustele. Kõnealused mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et saaks nii palju kui võimalik vältida piirkondade vahelisi konkurentsimoonutusi üleilmselt kaubeldavate kaupade osas.

| 4.18 | Heitkogustega kauplemise süsteem kattub teiste ELi ja liikmesriikide poliitikameetmetega nagu taastuvate energiaallikate kasutamise julgustamise või energiatõhususe suurendamise meetmed, põhjustades turumoonutusi ja ebatõhusust. Sellest tulenevalt tuleks tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele. |
| --- | --- |

4.18

Heitkogustega kauplemise süsteem kattub teiste ELi ja liikmesriikide poliitikameetmetega nagu taastuvate energiaallikate kasutamise julgustamise või energiatõhususe suurendamise meetmed, põhjustades turumoonutusi ja ebatõhusust. Sellest tulenevalt tuleks tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele.

| 4.19 | Ühepoolsete otsustega kaasneb CO2 kulude (eeskätt energiakulude) suurenemine ettevõtete jaoks ning sellised otsused võivad kahjustada strateegiliste tootmissektorite konkurentsivõimet, ilma et tehtaks konkreetseid edusamme kliima seisukohast: hiljutiste uuringute (6) kohaselt ületavad ELi saavutatud heitkoguste vähendamist ELi imporditavates toodetes „sisalduvate” heitkoguste suurenemine, muutes vähendamise mõju olematuks. |
| --- | --- |

4.19

Ühepoolsete otsustega kaasneb CO2 kulude (eeskätt energiakulude) suurenemine ettevõtete jaoks ning sellised otsused võivad kahjustada strateegiliste tootmissektorite konkurentsivõimet, ilma et tehtaks konkreetseid edusamme kliima seisukohast: hiljutiste uuringute (6) kohaselt ületavad ELi saavutatud heitkoguste vähendamist ELi imporditavates toodetes „sisalduvate” heitkoguste suurenemine, muutes vähendamise mõju olematuks.

| 4.20 | Kuigi komitee arvates on äärmiselt oluline saavutada 2015. aastal üleilmne kokkulepe kliimamuutuste küsimustes, hõlmates peamised heidet põhjustavad riigid, peaks siiski programmi „Horisont 2020” kasutamise ja riiklike investeeringute koordineerimise kaudu jätkama jõupingutusi tehnoloogilise innovatsiooni heaks, säilitades niimoodi Euroopa tootmissektori konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi. |
| --- | --- |

4.20

Kuigi komitee arvates on äärmiselt oluline saavutada 2015. aastal üleilmne kokkulepe kliimamuutuste küsimustes, hõlmates peamised heidet põhjustavad riigid, peaks siiski programmi „Horisont 2020” kasutamise ja riiklike investeeringute koordineerimise kaudu jätkama jõupingutusi tehnoloogilise innovatsiooni heaks, säilitades niimoodi Euroopa tootmissektori konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi.

| 4.20.1 | Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et tagada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik tööstusliku tootmise süsteem maailma tasandil. Seetõttu palub komitee komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada selline raamistik kooskõlas ÜRO 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud aastatuhande eesmärkide säästva arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.20.1

Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et tagada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik tööstusliku tootmise süsteem maailma tasandil. Seetõttu palub komitee komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada selline raamistik kooskõlas ÜRO 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud aastatuhande eesmärkide säästva arengu eesmärkidega.

| 4.21 | Komitee kinnitab taas vajadust „võtta [arvesse] õppetundi heitkogustega kauplemise süsteemi haavatavusest ülemaailmsete majandusjõudude suhtes. On selge, et ülemaailmselt kokkulepitud kliimapoliitika (või suutmatus selleni jõuda) määrab heitkogustega kauplemise süsteemi tuleviku ning 2015. aasta läbirääkimiste tulemus on keskse tähtsusega, samal ajal kui radikaalseid toetusmeetmeid, mida heitkogustega kauplemise süsteem nõuab, ei saa võtta ilma suurema poliitilise selguseta ülemaailmsel tasandil (7).” |
| --- | --- |

4.21

Komitee kinnitab taas vajadust „võtta [arvesse] õppetundi heitkogustega kauplemise süsteemi haavatavusest ülemaailmsete majandusjõudude suhtes. On selge, et ülemaailmselt kokkulepitud kliimapoliitika (või suutmatus selleni jõuda) määrab heitkogustega kauplemise süsteemi tuleviku ning 2015. aasta läbirääkimiste tulemus on keskse tähtsusega, samal ajal kui radikaalseid toetusmeetmeid, mida heitkogustega kauplemise süsteem nõuab, ei saa võtta ilma suurema poliitilise selguseta ülemaailmsel tasandil (7).”

| 4.22 | Komitee rõhutab – nagu 2030. aasta raamistiku mõjuhindamine näitab –, et „kui kasutada enampakkumistulusid CO2-heite vähendamiseks ning laiendada CO2-heite maksustamist kõigile sektoritele, võivad CO2-heite vähendamise meetmed suurendada [...] tööhõivet” (8), ja et on oluline positiivne mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile, ning palub seetõttu panna sellised tegurid rahvusvahelistel läbirääkimistel maksma. |
| --- | --- |

4.22

Komitee rõhutab – nagu 2030. aasta raamistiku mõjuhindamine näitab –, et „kui kasutada enampakkumistulusid CO2-heite vähendamiseks ning laiendada CO2-heite maksustamist kõigile sektoritele, võivad CO2-heite vähendamise meetmed suurendada [...] tööhõivet” (8), ja et on oluline positiivne mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile, ning palub seetõttu panna sellised tegurid rahvusvahelistel läbirääkimistel maksma.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Kooskõlas direktiivis 2006/32/EÜ sätestatuga, milles nähti ette, et kõigis liikmesriikides koostatakse riiklikud energiatõhususe tegevuskavad, mille eesmärk on vähendada energiatarbimist ja arendada taastuvaid energiaallikaid.

1

(2)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 66.

2

(3)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 110–116.

3

(4)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 1.

4

(5)  Vt „Comparative Study of Different Measures Funded through the Use of Economic Environmental Instrument” (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2012).

5

„Comparative Study of Different Measures Funded through the Use of Economic Environmental Instrument” (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2012)

(6)  Glen P. Peters, Jan C. Minx, Christopher L. Weber ja Ottmar Edenhofer (2010) „Growth in Emission Transfers via International Trade from 1990 to 2008”, PNAS; A. Brinkley, S. Less, „Carbon Omissions”, Policy Exchange, uurimus (2010).

6

PNAS

Policy Exchange

(7)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 82.

7

(8)  Vt SWD (2014) 18 final, Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte, 22.1.2014.

8

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/52

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega”

COM(2014) 64 final

2014/C 424/08

| Raportöör: | Antonio POLICA |
| --- | --- |

Raportöör:

Antonio POLICA

Euroopa Komisjon otsustas 7. märtsil 2014 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega”

COM(2014) 64 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (5. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 167, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee tunnistab, et hiljutine looduslike liikidega kaubitsemise ulatuslik levik on Euroopa Liidu jaoks majanduslikust, keskkondlikust, sotsiaalsest ning rahva, looma- ja taimeliikide tervise kaitse seisukohast uueks ohuks. Seetõttu toetab komitee Euroopa Parlamendi ja komisjoni algatust koostada terviklik ja koordineeritud strateegia, et võidelda nende rikkumistega tõhusamalt. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tunnistab, et hiljutine looduslike liikidega kaubitsemise ulatuslik levik on Euroopa Liidu jaoks majanduslikust, keskkondlikust, sotsiaalsest ning rahva, looma- ja taimeliikide tervise kaitse seisukohast uueks ohuks. Seetõttu toetab komitee Euroopa Parlamendi ja komisjoni algatust koostada terviklik ja koordineeritud strateegia, et võidelda nende rikkumistega tõhusamalt.

| 1.2 | Komitee leiab, et strateegia peaks lähtuma olemasolevatest rahvusvahelistest lepingutest (eelkõige CITES (1)), seadustest, eeskirjadest, poliitikast ja jõustamisvahenditest kinnipidamisest, nende tugevdamisest ja koordineerimisest, mis tähendaks konkreetselt kõigi huvitatud sektorite (keskkonnakaitse, tollikontroll, õigussüsteem, võitlus organiseeritud kuritegevusega jne) tihedamat kaasamist ja tõhusamat koostööd looduslike liikide päritolu-, transiit- ja sihtriikide vahel. |
| --- | --- |

1.2

Komitee leiab, et strateegia peaks lähtuma olemasolevatest rahvusvahelistest lepingutest (eelkõige CITES (1)), seadustest, eeskirjadest, poliitikast ja jõustamisvahenditest kinnipidamisest, nende tugevdamisest ja koordineerimisest, mis tähendaks konkreetselt kõigi huvitatud sektorite (keskkonnakaitse, tollikontroll, õigussüsteem, võitlus organiseeritud kuritegevusega jne) tihedamat kaasamist ja tõhusamat koostööd looduslike liikide päritolu-, transiit- ja sihtriikide vahel.

| 1.3 | Komitee on veendunud, et tugevam koordineerimine saab olla tõhus siis, kui seda toetatakse asjakohase ning ühtse koolitus- ja teadlikkuse tõstmise süsteemiga, mis on suunatud kõigile looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses osalevatele ELi ja liikmesriikide ametiasutustele. |
| --- | --- |

1.3

Komitee on veendunud, et tugevam koordineerimine saab olla tõhus siis, kui seda toetatakse asjakohase ning ühtse koolitus- ja teadlikkuse tõstmise süsteemiga, mis on suunatud kõigile looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses osalevatele ELi ja liikmesriikide ametiasutustele.

| 1.4 | Komitee peab looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses väga oluliseks kodanikuühiskonna rolli nii päritolu- kui ka sihtriikides. Eelkõige peab komitee oluliseks tarbijate ja erasektori aktiivset ja teadlikku osalust ning toetab märgistamis- ja jälgitavussüsteemi sisseseadmist. |
| --- | --- |

1.4

Komitee peab looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses väga oluliseks kodanikuühiskonna rolli nii päritolu- kui ka sihtriikides. Eelkõige peab komitee oluliseks tarbijate ja erasektori aktiivset ja teadlikku osalust ning toetab märgistamis- ja jälgitavussüsteemi sisseseadmist.

| 1.5 | Komitee peab vajalikuks pakkuda sellisesse kaubitsemisse kaasatud kolmandate riikide kodanikele uusi ja paremaid jätkusuutlikke arengu- ja tööhõivevõimalusi. |
| --- | --- |

1.5

Komitee peab vajalikuks pakkuda sellisesse kaubitsemisse kaasatud kolmandate riikide kodanikele uusi ja paremaid jätkusuutlikke arengu- ja tööhõivevõimalusi.

| 1.6 | Looduslike liikidega kaubitsemine on järjest levinum nähtus, kuna see on väga tulus ja õiguslike karistuste oht on vähene. Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse potentsiaalse tulu poolest on seda tüüpi kuritegevus võrreldav inim-, relva- ja uimastikaubandusega, ent see on palju vähem prioriteetne ja sellega võitlusesse suunatakse oluliselt vähem vahendeid. Lisaks on kohaldatud karistused ebaühtlased ka ELis, mis ärgitab viima rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust riikidesse, kus karistused ei ole nii ranged või kus asjaomased ametiasutused ei ole nii tõhusad. |
| --- | --- |

1.6

Looduslike liikidega kaubitsemine on järjest levinum nähtus, kuna see on väga tulus ja õiguslike karistuste oht on vähene. Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse potentsiaalse tulu poolest on seda tüüpi kuritegevus võrreldav inim-, relva- ja uimastikaubandusega, ent see on palju vähem prioriteetne ja sellega võitlusesse suunatakse oluliselt vähem vahendeid. Lisaks on kohaldatud karistused ebaühtlased ka ELis, mis ärgitab viima rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust riikidesse, kus karistused ei ole nii ranged või kus asjaomased ametiasutused ei ole nii tõhusad.

| 1.7 | Komitee rõhutab seega vajadust lisada looduslike liikidega kaubitsemine nende kuritegude hulka, mis on seotud rahapesu ja korruptsiooni vastase võitluse meetmete eesmärkidega, ning loodab, et võetakse kasutusele tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, nagu maksimumkaristus vähemalt neljaaastane vangistus. |
| --- | --- |

1.7

Komitee rõhutab seega vajadust lisada looduslike liikidega kaubitsemine nende kuritegude hulka, mis on seotud rahapesu ja korruptsiooni vastase võitluse meetmete eesmärkidega, ning loodab, et võetakse kasutusele tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, nagu maksimumkaristus vähemalt neljaaastane vangistus.

2.   Sissejuhatus

2.1   Kontekst: andmed looduslike liikidega kaubitsemise kohta

| 2.1.1 | Looduslike liikidega kaubitsemine on inim-, uimasti- ja relvakaubanduse kõrval üks raskemaid organiseeritud kuritegevuse liike (2). |
| --- | --- |

2.1.1

Looduslike liikidega kaubitsemine on inim-, uimasti- ja relvakaubanduse kõrval üks raskemaid organiseeritud kuritegevuse liike (2).

| 2.1.2 | 2013. aastal suurenes salaküttimine nii palju, et see muutis tühiseks eelmisel kolmel kümnendil saavutatud ohustatud liikide (elevantide, tiigrite ja ninasarvikute) populatsiooni taastamise, mistõttu on see reaalne oht elurikkuse kaitsele ja säästvale arengule. |
| --- | --- |

2.1.2

2013. aastal suurenes salaküttimine nii palju, et see muutis tühiseks eelmisel kolmel kümnendil saavutatud ohustatud liikide (elevantide, tiigrite ja ninasarvikute) populatsiooni taastamise, mistõttu on see reaalne oht elurikkuse kaitsele ja säästvale arengule.

| 2.1.3 | Ebaseaduslik raie moodustab kuni 30 % üleilmsest puidukaubandusest ehk rohkem kui 50 % troopiliste metsade raadamisest Kesk-Aafrikas, Amazonase piirkonnas ja Kagu-Aasias, jättes põliselanikud ilma olulistest arenguvõimalustest. |
| --- | --- |

2.1.3

Ebaseaduslik raie moodustab kuni 30 % üleilmsest puidukaubandusest ehk rohkem kui 50 % troopiliste metsade raadamisest Kesk-Aafrikas, Amazonase piirkonnas ja Kagu-Aasias, jättes põliselanikud ilma olulistest arenguvõimalustest.

| 2.1.4 | Hinnangute kohaselt moodustab ebaseaduslik kalapüük 19 % deklareeritud püügiväärtusest. |
| --- | --- |

2.1.4

Hinnangute kohaselt moodustab ebaseaduslik kalapüük 19 % deklareeritud püügiväärtusest.

| 2.1.5 | Ebaseadusliku kauplemise levik tuleneb metsloomadega seotud toodete (nt elevandiluu, ninasarvikute sarvede ja tiigriluude) järjest suuremast nõudlusest, eelkõige mõnes Aasia riigis (nt Hiinas, Vietnamis). |
| --- | --- |

2.1.5

Ebaseadusliku kauplemise levik tuleneb metsloomadega seotud toodete (nt elevandiluu, ninasarvikute sarvede ja tiigriluude) järjest suuremast nõudlusest, eelkõige mõnes Aasia riigis (nt Hiinas, Vietnamis).

| 2.1.6 | EL on looduslikest liikidest valmistatud ebaseaduslike toodete peamine sihtturg (3) ning oluline Aafrikast, Ladina-Ameerikast ja Aasiast välja kaubitsemise kese. |
| --- | --- |

2.1.6

EL on looduslikest liikidest valmistatud ebaseaduslike toodete peamine sihtturg (3) ning oluline Aafrikast, Ladina-Ameerikast ja Aasiast välja kaubitsemise kese.

2.2   Looduslike liikidega kaubitsemise otsene ja kaudne mõju

| 2.2.1 | Taime- ja loomaliikidega kaubitsemine on maailmas üks põhilistest elurikkuse vähenemise põhjustest: igal aastal võetakse sajad miljonid looma- ja taimeliigi isendid oma looduslikust keskkonnast ära ja müüakse mustal turul maha. |
| --- | --- |

2.2.1

Taime- ja loomaliikidega kaubitsemine on maailmas üks põhilistest elurikkuse vähenemise põhjustest: igal aastal võetakse sajad miljonid looma- ja taimeliigi isendid oma looduslikust keskkonnast ära ja müüakse mustal turul maha.

| 2.2.2 | Ebaseaduslik raie viib planeedi kõige suuremate metsastatud alade raadamise, elurikkuse vähenemise, kasvuhoonegaaside suurenemise, alade ja ressursside üle kontrolli omamise konfliktideni ning põliskogukondade majandusliku võimu vähenemiseni. |
| --- | --- |

2.2.2

Ebaseaduslik raie viib planeedi kõige suuremate metsastatud alade raadamise, elurikkuse vähenemise, kasvuhoonegaaside suurenemise, alade ja ressursside üle kontrolli omamise konfliktideni ning põliskogukondade majandusliku võimu vähenemiseni.

| 2.2.3 | Ebaseaduslik kalapüük viib kalavarude vähenemiseni, hävitab mereelupaiku, tekitab konkurentsimoonutusi ja nõrgendab rannikuäärseid kogukondi, eelkõige arenguriikides. |
| --- | --- |

2.2.3

Ebaseaduslik kalapüük viib kalavarude vähenemiseni, hävitab mereelupaiku, tekitab konkurentsimoonutusi ja nõrgendab rannikuäärseid kogukondi, eelkõige arenguriikides.

| 2.2.4 | Looduslike liikide väljasuremise ohtu suurendavad veel sellised tegurid nagu jätkusuutmatu maakasutus, kliimamuutused, ravimtaimede ülekasutus ja intensiivne turism, eelkõige jahi- ja röövellik turism. |
| --- | --- |

2.2.4

Looduslike liikide väljasuremise ohtu suurendavad veel sellised tegurid nagu jätkusuutmatu maakasutus, kliimamuutused, ravimtaimede ülekasutus ja intensiivne turism, eelkõige jahi- ja röövellik turism.

| 2.2.5 | Globaliseerunud tarbimine võib elurikkusele avaldada tugevat survet, põhjustades ökosüsteemide seisu halvenemist ning kohalike liikide vastupanuvõime vähenemist (4). |
| --- | --- |

2.2.5

Globaliseerunud tarbimine võib elurikkusele avaldada tugevat survet, põhjustades ökosüsteemide seisu halvenemist ning kohalike liikide vastupanuvõime vähenemist (4).

| 2.2.6 | Looduslike liikidega kaubitsemine on ohuks rahvatervisele ning kohalikele looma- ja taimeliikidele. Euroopa Liidu liikmesriike ebaseaduslikult läbivaid loomaliike ei ole selleks ette nähtud veterinaartalitused sertinud, mistõttu võivad levida haigused, eelkõige aretusloomaliikide puhul. Asjakohaste fütosanitaarkontrollide vältimine tekitab kohalikele kasvatavatele ja metsataimeliikidele suure ohu saada uusi haigusi. Lisaks sellele pärineb hinnanguliselt 75 % levivatest nakkushaigustest loomadelt ning enamikul juhtudest just metsloomaliikidelt. Selliste liikidega kaubitsemine suurendab selliste ülemaailmsete epideemiate ohtu nagu linnugripp H5N1 ja SARS (5). |
| --- | --- |

2.2.6

Looduslike liikidega kaubitsemine on ohuks rahvatervisele ning kohalikele looma- ja taimeliikidele. Euroopa Liidu liikmesriike ebaseaduslikult läbivaid loomaliike ei ole selleks ette nähtud veterinaartalitused sertinud, mistõttu võivad levida haigused, eelkõige aretusloomaliikide puhul. Asjakohaste fütosanitaarkontrollide vältimine tekitab kohalikele kasvatavatele ja metsataimeliikidele suure ohu saada uusi haigusi. Lisaks sellele pärineb hinnanguliselt 75 % levivatest nakkushaigustest loomadelt ning enamikul juhtudest just metsloomaliikidelt. Selliste liikidega kaubitsemine suurendab selliste ülemaailmsete epideemiate ohtu nagu linnugripp H5N1 ja SARS (5).

2.3   Viited normidele

| 2.3.1 | 1973. aasta Washingtoni konventsioon (CITES) reguleerib väljasuremisohus looma- ja taimeliikide eksporti, reeksporti, importi, transiiti ja igat liiki ümberlaadimist või omamist. Konventsiooni eesmärk on ülemaailmsel tasandil loomi ja taimi hoida ja jätkusuutlikult kasutada. |
| --- | --- |

2.3.1

1973. aasta Washingtoni konventsioon (CITES) reguleerib väljasuremisohus looma- ja taimeliikide eksporti, reeksporti, importi, transiiti ja igat liiki ümberlaadimist või omamist. Konventsiooni eesmärk on ülemaailmsel tasandil loomi ja taimi hoida ja jätkusuutlikult kasutada.

| 2.3.2 | ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjon kvalifitseeris 26. aprilli 2013. aasta resolutsioonis looduslike liikidega kaubitsemise raskeks organiseeritud kuritegevuse vormiks, mida organiseeritud kuritegelikud rühmitused panevad toime rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

2.3.2

ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjon kvalifitseeris 26. aprilli 2013. aasta resolutsioonis looduslike liikidega kaubitsemise raskeks organiseeritud kuritegevuse vormiks, mida organiseeritud kuritegelikud rühmitused panevad toime rahvusvahelisel tasandil.

| 2.3.3 | Kinnitus, et osa relvastatud rühmitusi rahastavad looduslike liikide kaubitsemisega oma tegevust, pani ÜRO peasekretäri (aruanne S/2013/297) ja Julgeolekunõukogu (resolutsioon 2013/2121) tunnistama, et salaküttimine ja looduslike liikidega kaubitsemine aitavad kaasa Sahara-taguses Aafrikas valitsevale ebastabiilsusele ning kujutavad ohtu piirkonna rahule ja julgeolekule. Lisaks võttis julgeolekunõukogu 2014. aasta jaanuaris esimest korda tarvitusele karistused Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi looduslike liikidega kaubitsemisesse kaasatud isikute vastu. |
| --- | --- |

2.3.3

Kinnitus, et osa relvastatud rühmitusi rahastavad looduslike liikide kaubitsemisega oma tegevust, pani ÜRO peasekretäri (aruanne S/2013/297) ja Julgeolekunõukogu (resolutsioon 2013/2121) tunnistama, et salaküttimine ja looduslike liikidega kaubitsemine aitavad kaasa Sahara-taguses Aafrikas valitsevale ebastabiilsusele ning kujutavad ohtu piirkonna rahule ja julgeolekule. Lisaks võttis julgeolekunõukogu 2014. aasta jaanuaris esimest korda tarvitusele karistused Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi looduslike liikidega kaubitsemisesse kaasatud isikute vastu.

| 2.3.4 | 2013. aasta juunis võtsid G8 liidrid kohustuseks rakendada meetmeid kaitstud või ohustatud liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks ning piiride piirkondlikul ja rahvusvahelisel kontrollil poliitilise ja majandusliku abi pakkumiseks, et võidelda selliste nähtuste nagu korruptsiooni ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu. |
| --- | --- |

2.3.4

2013. aasta juunis võtsid G8 liidrid kohustuseks rakendada meetmeid kaitstud või ohustatud liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks ning piiride piirkondlikul ja rahvusvahelisel kontrollil poliitilise ja majandusliku abi pakkumiseks, et võidelda selliste nähtuste nagu korruptsiooni ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu.

| 2.3.5 | Euroopa Parlament kutsus 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooniga (2013/2747(INI)) komisjoni üles koostama ELi tegevuskava looduslike liikide kaubitsemise kontrollimiseks, määratledes nii liikmesriikide kui ka rahvusvahelisel tasandil selgete tähtaegade ja eesmärkidega tegevusstrateegia. |
| --- | --- |

2.3.5

Euroopa Parlament kutsus 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooniga (2013/2747(INI)) komisjoni üles koostama ELi tegevuskava looduslike liikide kaubitsemise kontrollimiseks, määratledes nii liikmesriikide kui ka rahvusvahelisel tasandil selgete tähtaegade ja eesmärkidega tegevusstrateegia.

| 2.3.6 | 2014. aasta veebruari Londoni deklaratsioonis (6) kehtestati looduslike liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks uued kõrgelennulisemad eesmärgid, mh muuta kehtivaid õigusakte, et lisada raskete kuritegude hulka salaküttimine ja metsloomadega kaubitsemine, loobuda väljasuremisohus olevate liikide kasutamisest, tugevdada piiriülest koostööd ja „looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise võrgustike” (7) koordineerimist. |
| --- | --- |

2.3.6

2014. aasta veebruari Londoni deklaratsioonis (6) kehtestati looduslike liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks uued kõrgelennulisemad eesmärgid, mh muuta kehtivaid õigusakte, et lisada raskete kuritegude hulka salaküttimine ja metsloomadega kaubitsemine, loobuda väljasuremisohus olevate liikide kasutamisest, tugevdada piiriülest koostööd ja „looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise võrgustike” (7) koordineerimist.

| 2.3.7 | 2.–3. aprillil 2014 toimunud ELi-Aafrika tippkohtumise lõppdeklaratsioonis räägitakse kavatsusest võtta ühiseid meetmeid organiseeritud kuritegevuse, sh looduslike liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks. |
| --- | --- |

2.3.7

2.–3. aprillil 2014 toimunud ELi-Aafrika tippkohtumise lõppdeklaratsioonis räägitakse kavatsusest võtta ühiseid meetmeid organiseeritud kuritegevuse, sh looduslike liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks.

3.   Vastused konsultatsioonitaotlustele

3.1   Kas ELis looduslike liikidega kaubitsemise vastast võitlust käsitlev praegu kehtiv poliitika- ja õigusraamistik on asjakohane?

| 3.1.1 | Komitee leiab, et praegu ELi riikides kehtiv õigusraamistik ei ole veel asjakohane selleks, et keskkonnakuritegude vastu tõhusalt võidelda, sh kehtivate karistuste ebapiisavuse tõttu. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitee leiab, et praegu ELi riikides kehtiv õigusraamistik ei ole veel asjakohane selleks, et keskkonnakuritegude vastu tõhusalt võidelda, sh kehtivate karistuste ebapiisavuse tõttu.

3.2   Kas EL peaks tõhustama looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse põhimõtteid ja koostama ELi uue tegevuskava, nagu seda nõuab Euroopa Parlament?

| 3.2.1 | Praeguses rahvusvahelises olukorras tundub, et liikmesriikidele tuleb koostada siduvad õigusaktid, milles sätestataks tõhusaks kontrolliks ja järelevalveks ühtsed kriteeriumid, sh tuleks neid koordineerida konkreetsete eeskirjadega selle kohta, kuidas liike looduskeskkonnas kriminaalõiguse kaudu kaitsta. |
| --- | --- |

3.2.1

Praeguses rahvusvahelises olukorras tundub, et liikmesriikidele tuleb koostada siduvad õigusaktid, milles sätestataks tõhusaks kontrolliks ja järelevalveks ühtsed kriteeriumid, sh tuleks neid koordineerida konkreetsete eeskirjadega selle kohta, kuidas liike looduskeskkonnas kriminaalõiguse kaudu kaitsta.

| 3.2.2 | Komitee toetab sellise tegevuskava vastuvõtmist, mis oleks sarnane muud liiki organiseeritud kuritegevusega (nt relva- ja inimkaubandusega) võitlemiseks juba vastu võetud tegevuskavadega. |
| --- | --- |

3.2.2

Komitee toetab sellise tegevuskava vastuvõtmist, mis oleks sarnane muud liiki organiseeritud kuritegevusega (nt relva- ja inimkaubandusega) võitlemiseks juba vastu võetud tegevuskavadega.

3.3   Kuidas saaks EL laiendada looduslike liikidega kaubitsemise vastast võitlust käsitlevaid poliitilisi kohustusi kõikidel tasanditel? Millised diplomaatiavahendid oleksid kõige sobivamad eri rahvusvaheliste algatuste vahelise ühtsuse tagamiseks?

| 3.3.1 | Komitee tervitab looduslike liikidega kaubitsemisest puudutatud riikide (peamiselt päritolu-, transiit- ja turustavate riikide) suuremat diplomaatilist osalust, mis on hiljuti viinud selleni, et on kirjutatud alla ühisele kavatsusele võtta vastu otsustavaid ja kiireloomulisi meetmeid, et juurida välja ohustatud liikidest saadud toodete nõudlus ja pakkumine (8). Komitee loodab, et rahvusvaheline kogukond võtab meetmeid, millega suudetakse must turg kaotada, tagatakse ühise ja kindla õigusraamistiku jõustamine ning edendatakse kohalikke kogukondi kaasates loodusvarade jätkusuutlikku haldamist. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitee tervitab looduslike liikidega kaubitsemisest puudutatud riikide (peamiselt päritolu-, transiit- ja turustavate riikide) suuremat diplomaatilist osalust, mis on hiljuti viinud selleni, et on kirjutatud alla ühisele kavatsusele võtta vastu otsustavaid ja kiireloomulisi meetmeid, et juurida välja ohustatud liikidest saadud toodete nõudlus ja pakkumine (8). Komitee loodab, et rahvusvaheline kogukond võtab meetmeid, millega suudetakse must turg kaotada, tagatakse ühise ja kindla õigusraamistiku jõustamine ning edendatakse kohalikke kogukondi kaasates loodusvarade jätkusuutlikku haldamist.

| 3.3.2 | Komitee kutsub ELi üles edendama looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse üldist strateegiat, mis põhineks ÜRO 2015. aasta järgse tegevuskava eesmärkide ümbersõnastamisel. |
| --- | --- |

3.3.2

Komitee kutsub ELi üles edendama looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse üldist strateegiat, mis põhineks ÜRO 2015. aasta järgse tegevuskava eesmärkide ümbersõnastamisel.

3.4   Millistele rahvusvahelise tasandi meetmetele peaks EL keskenduma, et tõhustada looduslike liikidega kaubitsemise vastast võitlust käsitlevate eeskirjade jõustamist ja tugevdada juhtimist?

| 3.4.1 | Komitee leiab, et ebaseaduslikku kauplemist saab tollipunktides tõhusamalt jälgida, peatada ja kontrollida tänu ühtsete eeskirjade, meetodite ja eesmärkidega töötavate riiklike ametiasutuste koordineerimisele. Oleks kasulik, kui EL edendaks meetmeid, mille eesmärk oleks hõlbustada liikmesriikide ametiasutuste vahel sünergilist koostööd ja jälitusteabe jagamist, et tegevust ja käitumisviise ühtlustada ning pakkuda uutele partnerriikidele toetust (nt ajutiste mentorite määramine). |
| --- | --- |

3.4.1

Komitee leiab, et ebaseaduslikku kauplemist saab tollipunktides tõhusamalt jälgida, peatada ja kontrollida tänu ühtsete eeskirjade, meetodite ja eesmärkidega töötavate riiklike ametiasutuste koordineerimisele. Oleks kasulik, kui EL edendaks meetmeid, mille eesmärk oleks hõlbustada liikmesriikide ametiasutuste vahel sünergilist koostööd ja jälitusteabe jagamist, et tegevust ja käitumisviise ühtlustada ning pakkuda uutele partnerriikidele toetust (nt ajutiste mentorite määramine).

| 3.4.2 | Ebaseadusliku kauplemise uut piiri esindab aga hoopis e-kaubandus, mida on raske kontrollida ja mis võib kahjustada ka seadusliku kaubanduse vorme. Komitee jälgib huviga mitmeid häid tavasid nagu Itaalia metsaameti ja kahe peamise e-kuulutusteportaali („eBay annunci” ja „Subito.it”) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, mille kohaselt lisatakse nüüdsest tarbijate kasuks rohkem teavet ning võimalus võtta kiiresti maha kahtlased kuulutused. Protokollis nähakse ette ka kuulutuste kontrollimine filtreerimise abil, mis võimaldab avaldada ainult neid kuulutusi, mille puhul on tagatud müüdava objekti jälgitavus. |
| --- | --- |

3.4.2

Ebaseadusliku kauplemise uut piiri esindab aga hoopis e-kaubandus, mida on raske kontrollida ja mis võib kahjustada ka seadusliku kaubanduse vorme. Komitee jälgib huviga mitmeid häid tavasid nagu Itaalia metsaameti ja kahe peamise e-kuulutusteportaali („eBay annunci” ja „Subito.it”) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, mille kohaselt lisatakse nüüdsest tarbijate kasuks rohkem teavet ning võimalus võtta kiiresti maha kahtlased kuulutused. Protokollis nähakse ette ka kuulutuste kontrollimine filtreerimise abil, mis võimaldab avaldada ainult neid kuulutusi, mille puhul on tagatud müüdava objekti jälgitavus.

| 3.4.3 | Rahvusvaheline kaasatus peab kolmandate riikidega vabakaubanduslepingute sõlmimisel hõlmama üleskutset pidada kinni mitmepoolsetest keskkonna- ja kaubanduslepingutest metsandus- ja kalandussektoris. On väga oluline püüda saavutada CITESi eesmärke metsataime- ja metsloomaliikide rahvusvahelise kaubanduse osas. Allakirjutanud pooled teevad nt konkreetseid samme osade väljasuremisohus olevate liikide salaküttimise ja kaubitsemise vastu. |
| --- | --- |

3.4.3

Rahvusvaheline kaasatus peab kolmandate riikidega vabakaubanduslepingute sõlmimisel hõlmama üleskutset pidada kinni mitmepoolsetest keskkonna- ja kaubanduslepingutest metsandus- ja kalandussektoris. On väga oluline püüda saavutada CITESi eesmärke metsataime- ja metsloomaliikide rahvusvahelise kaubanduse osas. Allakirjutanud pooled teevad nt konkreetseid samme osade väljasuremisohus olevate liikide salaküttimise ja kaubitsemise vastu.

| 3.4.4 | Selle mõjuvõimuga, mis on looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi (ICCWC) (9) osalejatel, kelle seas on CITES, Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), Maailma Tolliorganisatsioon ja Maailmapank, saab tagada, et eeskirjade jõustamise ja looduslike liikidega kaubitsemist kontrollivate lepingute sätetest kinni pidamise suutlikkuse parandamiseks mõeldud meetmed on tõhusad. Komitee leiab, et konsortsium peaks oma tegevuses kasutama ära Euroopa parimad asjatundjad, keda tuleks kaasata teabekampaaniatesse, asjaomaste riiklike ametiasutuste toetamisse ja kohapeal kontrolliga tegelevate töötajate ja ametnike koolitamisse (mis ei ole sugugi vähem oluline). |
| --- | --- |

3.4.4

Selle mõjuvõimuga, mis on looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi (ICCWC) (9) osalejatel, kelle seas on CITES, Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), Maailma Tolliorganisatsioon ja Maailmapank, saab tagada, et eeskirjade jõustamise ja looduslike liikidega kaubitsemist kontrollivate lepingute sätetest kinni pidamise suutlikkuse parandamiseks mõeldud meetmed on tõhusad. Komitee leiab, et konsortsium peaks oma tegevuses kasutama ära Euroopa parimad asjatundjad, keda tuleks kaasata teabekampaaniatesse, asjaomaste riiklike ametiasutuste toetamisse ja kohapeal kontrolliga tegelevate töötajate ja ametnike koolitamisse (mis ei ole sugugi vähem oluline).

| 3.4.5 | Looduslike liikidega kaubitsemise väljajuurutamisel on esmatähtis kujundada looduslike liikide päritoluriigis õigusriik, seda tugevdada ja võidelda korruptsiooni vastu. Selleks soovib komitee ELi otseselt kaasata, sealhulgas finantsilisest seisukohast, et aidata luua prokuratuuri ja kohtunike kogum ning korraldada kohalikele omavalitsustele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaania. |
| --- | --- |

3.4.5

Looduslike liikidega kaubitsemise väljajuurutamisel on esmatähtis kujundada looduslike liikide päritoluriigis õigusriik, seda tugevdada ja võidelda korruptsiooni vastu. Selleks soovib komitee ELi otseselt kaasata, sealhulgas finantsilisest seisukohast, et aidata luua prokuratuuri ja kohtunike kogum ning korraldada kohalikele omavalitsustele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaania.

3.5   Millised on kõige sobivamad vahendid selliste ELi meetmete jaoks, mille abil kõrvaldatakse rahvusvaheline ja ELi tasandi nõudlus ebaseaduslike looduslikest liikidest valmistatud toodete järele? Millist rolli võivad sellega seoses mängida kodanikuühiskond ja erasektor?

| 3.5.1 | Selleks, et looduslike liikidega kaubitsemise vastane võitlus oleks edukas, tuleb tegutseda kahes suunas: vähendada pettuste kindlakstegemise ja karistamise strateegia abil pakkumist ja vähendada nõudlust. Komitee leiab, et selleks on väga oluline erasektori ja tarbijate aktiivne ja teadlik osalus. |
| --- | --- |

3.5.1

Selleks, et looduslike liikidega kaubitsemise vastane võitlus oleks edukas, tuleb tegutseda kahes suunas: vähendada pettuste kindlakstegemise ja karistamise strateegia abil pakkumist ja vähendada nõudlust. Komitee leiab, et selleks on väga oluline erasektori ja tarbijate aktiivne ja teadlik osalus.

| 3.5.2 | Komitee toetab Londoni deklaratsioonis öeldut, et vaja on konkreetseid meetmeid tagamaks, et erasektor tegutseks vastutustundlikult. Komitee loodab, et võetakse kasutusele märgistamis- ja jälgitavussüsteem, millega tagatakse looduslike liikidega kaubitsemise seaduslikkus ja jätkusuutlikkus (majanduse, keskkonna ja kohaliku kogukonna seisukohast). Sellega seoses võib võtta eeskujuks kaaviari ja troopilise puidu kaubandusele kohaldatavad ja kehtivad süsteemid (10). |
| --- | --- |

3.5.2

Komitee toetab Londoni deklaratsioonis öeldut, et vaja on konkreetseid meetmeid tagamaks, et erasektor tegutseks vastutustundlikult. Komitee loodab, et võetakse kasutusele märgistamis- ja jälgitavussüsteem, millega tagatakse looduslike liikidega kaubitsemise seaduslikkus ja jätkusuutlikkus (majanduse, keskkonna ja kohaliku kogukonna seisukohast). Sellega seoses võib võtta eeskujuks kaaviari ja troopilise puidu kaubandusele kohaldatavad ja kehtivad süsteemid (10).

| 3.5.3 | Lisaks peab komitee vajalikuks kodanikuühiskonda ja tarbijaid teavitada ning suurendada nende teadlikkust ebaseadusliku kauplemise väga tõsisest kahjust keskkonnale ja mõjust tulevastele põlvkondadele. Komitee kordab, et ta on valmis edendama algatusi, mida EL kavatseb nii ELi sees kui ka väljaspool eri asutustes (koolides, muuseumides jne) või võrgustike, konverentside, reklaami ja dokumentaalfilmide kaudu teha ning kasutama komitees asutatud ELi-Aafrika majandus- ja ühiskonnategelaste võrgustikku. |
| --- | --- |

3.5.3

Lisaks peab komitee vajalikuks kodanikuühiskonda ja tarbijaid teavitada ning suurendada nende teadlikkust ebaseadusliku kauplemise väga tõsisest kahjust keskkonnale ja mõjust tulevastele põlvkondadele. Komitee kordab, et ta on valmis edendama algatusi, mida EL kavatseb nii ELi sees kui ka väljaspool eri asutustes (koolides, muuseumides jne) või võrgustike, konverentside, reklaami ja dokumentaalfilmide kaudu teha ning kasutama komitees asutatud ELi-Aafrika majandus- ja ühiskonnategelaste võrgustikku.

3.6   Kuidas võiks EL omalt poolt kõige paremini kaasa aidata looduslike liikidega kaubitsemisega seotud rahu- ja julgeolekuprobleemide kõrvaldamisse?

| 3.6.1 | Komitee leiab, et selles osas tuleks eritähelepanu pöörata selliste liikide esindajatele, mis oma kõrge hinna poolest tõmbavad ligi organiseeritud kuritegevuse tähelepanu – see on asi, mis ohustab riigisisest julgeolekut ja isegi maailmarahu. Sellest tulenevalt on vaja tagada vajalike sammude võtmine ELi ja ülemaailmsel tasandil, tehes koostööd Europoli, Interpoli, teiste organisatsioonide ja foorumitega ning riikidega, keda see probleem kõige rohkem puudutab. |
| --- | --- |

3.6.1

Komitee leiab, et selles osas tuleks eritähelepanu pöörata selliste liikide esindajatele, mis oma kõrge hinna poolest tõmbavad ligi organiseeritud kuritegevuse tähelepanu – see on asi, mis ohustab riigisisest julgeolekut ja isegi maailmarahu. Sellest tulenevalt on vaja tagada vajalike sammude võtmine ELi ja ülemaailmsel tasandil, tehes koostööd Europoli, Interpoli, teiste organisatsioonide ja foorumitega ning riikidega, keda see probleem kõige rohkem puudutab.

| 3.6.2 | Komitee ei saa alahinnata, et hiljutised ülemaailmsed epideemiad, nagu linnugripp H5N1 ja SARS, on looduslike liikidega kaubitsemise otsene tagajärg. Selleks võivad ülalpool mainitud märgistamis- ja jälgitavussüsteemid koos asjakohase veterinaar- ja fütosanitaarkontrolliga aidata võidelda salakaubaveo ülemaailmse esinemise ja levikuga. |
| --- | --- |

3.6.2

Komitee ei saa alahinnata, et hiljutised ülemaailmsed epideemiad, nagu linnugripp H5N1 ja SARS, on looduslike liikidega kaubitsemise otsene tagajärg. Selleks võivad ülalpool mainitud märgistamis- ja jälgitavussüsteemid koos asjakohase veterinaar- ja fütosanitaarkontrolliga aidata võidelda salakaubaveo ülemaailmse esinemise ja levikuga.

3.7   Kuidas võiksid ELi koostöövahendid kõige paremini toetada arengumaades looduslike liikide säilitamise suutlikkuse arendamiseks ja looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse meetmete võtmiseks?

| 3.7.1 | Rahvusvahelise koostöö algatused kolmandate riikidega võivad kõige laiemas kaubandus- ja/või partnerluslepingute kontekstis olla põhiline vahend sellise kaubitsemise väljajuurimiseks. |
| --- | --- |

3.7.1

Rahvusvahelise koostöö algatused kolmandate riikidega võivad kõige laiemas kaubandus- ja/või partnerluslepingute kontekstis olla põhiline vahend sellise kaubitsemise väljajuurimiseks.

| 3.7.2 | Vabaühendustel võib olla teadlikkuse suurendamise ja pakkumise vähendamise poliitika toetuskampaaniates oluline roll, kuna nad võivad olla ühendavaks lüliks ametiasutuste ja selle küsimusega kokkupuutuvate inimeste vahel. |
| --- | --- |

3.7.2

Vabaühendustel võib olla teadlikkuse suurendamise ja pakkumise vähendamise poliitika toetuskampaaniates oluline roll, kuna nad võivad olla ühendavaks lüliks ametiasutuste ja selle küsimusega kokkupuutuvate inimeste vahel.

| 3.7.3 | Komitee rõhutab vajadust pakkuda looduslike liikidega kaubitsemisse kaasatud kolmandate riikide elanikkonnale uusi ja paremaid jätkusuutlikke arengu- ja tööhõivevõimalusi, sh tänu üleminekule ebaseaduslikust tegevusest sellisele seaduslikule tegevusele nagu vastutustundlik turism (11). |
| --- | --- |

3.7.3

Komitee rõhutab vajadust pakkuda looduslike liikidega kaubitsemisse kaasatud kolmandate riikide elanikkonnale uusi ja paremaid jätkusuutlikke arengu- ja tööhõivevõimalusi, sh tänu üleminekule ebaseaduslikust tegevusest sellisele seaduslikule tegevusele nagu vastutustundlik turism (11).

3.8   Milliste meetmetega oleks võimalik parandada ELis looduslike liikidega seotud kuritegevuse andmete kvaliteeti, et tagada sellekohaste tõhusamate poliitiliste otsuste vastuvõtmine?

| 3.8.1 | Komitee leiab, et kui rahvusvahelised julgeolekuorganid (Europol, Interpol, UNODC) koguksid, koondaksid ja analüüsiksid kuritegeliku tegevuse kohta saadavat teavet, siis aitaks see parandada arusaama organiseeritud kurjategijate strateegiatest ja seda tegevust ära hoida. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitee leiab, et kui rahvusvahelised julgeolekuorganid (Europol, Interpol, UNODC) koguksid, koondaksid ja analüüsiksid kuritegeliku tegevuse kohta saadavat teavet, siis aitaks see parandada arusaama organiseeritud kurjategijate strateegiatest ja seda tegevust ära hoida.

| 3.8.2 | Selles kontekstis võib võrgustikul TRAFFIC (12) olla oluline roll, kuna ta saab rahvusvahelise kogukonna teadlikkust suurendada ja aidata levitada asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmade seas andmeid ja teavet ebaseadusliku kauplemise kohta. |
| --- | --- |

3.8.2

Selles kontekstis võib võrgustikul TRAFFIC (12) olla oluline roll, kuna ta saab rahvusvahelise kogukonna teadlikkust suurendada ja aidata levitada asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmade seas andmeid ja teavet ebaseadusliku kauplemise kohta.

3.9   Milliseid meetmeid võiks võtta, et tõhustada liikmesriikides looduslike liikidega kaubitsemise vastast võitlust käsitlevate eeskirjade jõustamise jälgimist keskkonnaasutuste, politsei, tolliasutuste ja prokuratuuride poolt? Kuidas tõhustada nimetatud asutuste vahelist koostööd? Kuidas oleks võimalik suurendada kohtute teadlikkust?

| 3.9.1 | Arvestades, et keskkonnakuriteod on tihedalt seotud korruptsiooni ja rahapesust tulenevate ebaseaduslike rahavoogudega, siis rõhutab komitee vajadust lisada looduslike liikidega kaubitsemine nende kuritegude hulka, mis on seotud rahapesu ja korruptsiooni vastase võitluse meetmetega. Seetõttu toetab komitee selliste suuniste jõustamist, milles kirjeldatakse, kuidas kasutada asjaomaseid finantsvahendeid (nt hoolsuskohustus), millega püütakse saavutada ELi ja rahvusvaheliste tehingute tõhusamat jälgitavust. |
| --- | --- |

3.9.1

Arvestades, et keskkonnakuriteod on tihedalt seotud korruptsiooni ja rahapesust tulenevate ebaseaduslike rahavoogudega, siis rõhutab komitee vajadust lisada looduslike liikidega kaubitsemine nende kuritegude hulka, mis on seotud rahapesu ja korruptsiooni vastase võitluse meetmetega. Seetõttu toetab komitee selliste suuniste jõustamist, milles kirjeldatakse, kuidas kasutada asjaomaseid finantsvahendeid (nt hoolsuskohustus), millega püütakse saavutada ELi ja rahvusvaheliste tehingute tõhusamat jälgitavust.

| 3.9.2 | Komitee loodab, et võetakse kasutusele tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, eelkõige selleks, et võidelda rahvusvaheliste organiseeritud kuritegelike organisatsioonide juhitud ulatusliku kaubitsemisega. Selleks tuleb ELi eeskirjadega tagada, et liikmesriigid lisavad looduslike liikidega kaubitsemise raskete kuritegude hulka, mille eest on maksimumkaristus vähemalt neljaaastane vangistus. |
| --- | --- |

3.9.2

Komitee loodab, et võetakse kasutusele tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, eelkõige selleks, et võidelda rahvusvaheliste organiseeritud kuritegelike organisatsioonide juhitud ulatusliku kaubitsemisega. Selleks tuleb ELi eeskirjadega tagada, et liikmesriigid lisavad looduslike liikidega kaubitsemise raskete kuritegude hulka, mille eest on maksimumkaristus vähemalt neljaaastane vangistus.

| 3.9.3 | Komitee arvates on väga oluline suurendada kõigi looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses osalevate ametiasutuste teadlikkust, pakkudes asjakohast koolitust nii kontrolliga tegelevatele ametnikele kui ka pädevatele kohtuorganitele. Selline tegevus tuleks lisada ELi liikmesriikide asutuste uutesse koordineerimisprotsessidesse, kaasates võimaluse korral ka kolmandate riikide asutused. |
| --- | --- |

3.9.3

Komitee arvates on väga oluline suurendada kõigi looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses osalevate ametiasutuste teadlikkust, pakkudes asjakohast koolitust nii kontrolliga tegelevatele ametnikele kui ka pädevatele kohtuorganitele. Selline tegevus tuleks lisada ELi liikmesriikide asutuste uutesse koordineerimisprotsessidesse, kaasates võimaluse korral ka kolmandate riikide asutused.

3.10   Kuidas oleks looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses ELi ja liikmesriikide tasandil võimalik paremini ära kasutada olemasolevaid organiseeritud kuritegevuse vastaseid vahendeid? Millised täiendavad meetmed tuleks ette näha, nt seoses karistustega? Milline võiks olla Europoli ja Eurojusti sellekohane panus?

Need kuriteod peaksid saama Europoli prioriteediks ning nii nagu Euroopa Komisjon märkis, tuleks liikmesriikide politseiasutusi strateegiliselt koordineerida, et kaitstud taime- ja loomaliikide püügi, kogumise, hoidmise, kaubitsemise ja turustamise nagu ka osade ja kõrvalsaadustega kauplemise ja kaubitsemise vastu oleks võimalik tõhusalt võidelda.

Brüssel, 5. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Ohustatud liikide rahvusvahelise kauplemise konventsioon (1973).

1

(2)  ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjonis vastu võetud resolutsioon, mida toetas ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu.

2

(3)  Viimastel aastatel on täheldatud ka ELi riikide sees mõnede haruldaste linnu-, koralli-, kala- ja kilpkonnaliikidega kaubitsemise suurenemist.

3

(4)  Näiteks on Aasias kašmiiri järjest suurem nõudlus viinud koduloomaliikide kasvatamise suurenemiseni, tõrjudes järjest suurematel aladel välja taimetoidulised metsloomaliigid (antiloobid, metsikud hobused, eeslid), kes on suurte kohalike röövloomade (nt hundi, lumeleopardi) toiduahela aluseks. Allikas: „Globalization of the Cashmere Market and the Decline of Large Mammals in Central Asia”, mis avaldati uurimuses „Conservation Biology”.

4

(5)  Allikas: Maailma Looduse Fondi aruanne: http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_french_lr.pdf

5

(6)  Millele kirjutasid looduslike liikidega kaubitsemise konverentsil (12.–13. veebruaril 2014) alla 46 riigi riigipead, ministrid ja esindajad.

6

(7)  Looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse võrgustikud (wildlife enforcement networks) on valitsustevahelised piirkondlikud algatused, mille eesmärk on jagada sel teemal teavet ja häid tavasid: http://www.cites.org/eng/news/pr/2013/20130307_wen.php.

7

(8)  Londoni 14. veebruari 2014. aasta deklaratsioon.

8

(9)  International Consortium on Combating Wildlife Crime.

9

(10)  CITESis on kaaviari kindlakstegemiseks universaalne märgistamissüsteem. Kaaviari on lubatud importida ainult pärast seda, kui pädevatelt asutustelt on saadud asjakohased load (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). Metsandussektori kaubanduses on ELi eeskirjade eesmärk pärssida troopilise puiduga kaubitsemist ja toetada selleks riiklike jälgitavussüsteemide rakendamist, mis tugevdab partnerriikide juhtimist. EL on alates 2013. aasta märtsist keelanud ära puidu ja puidutoodete impordi kõigist maailma riikidest, kui see on saadud ebaseadusliku raiega. Samuti tehti liikmesriikide vastavatele riiklikele asutustele ülesandeks kontrollida ja vajaduse korral karistada neid, kes turustavad vaidlusalust päritolu puitu.

10

(11)  Vastutustundlik turism on selline lähenemisviis, mis hõlmab sihtriigi looduskeskkonna hoidmist ja tähelepanu pööramist vastuvõtva elanikkonna toetamisele, kellele tuleb tagada sissetulek. Teadlik turism ehk ökoturism aitab paljudel riikidel vaesusest välja saada, paljudel perekondadel ellu jääda ning loodust ja loomi hoida ja kaitsta.

11

(12)  http://www.traffic.org/

12

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/58 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas””

COM(2013) 913 final

2014/C 424/09

| Raportöör: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Raportöör:

Edgardo Maria IOZIA

Euroopa Komisjon otsustas 7. märtsil 2014 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas””

COM(2013) 913 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 21. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4. ja 5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 132, erapooletuks jäi 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni 17. detsembri 2013. aasta teatist ja peab väga oluliseks, et jätkuksid tõhusa ja säästva linnalise liikumiskeskkonna arengu toetusprogrammid, nt CIVITAS, „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) jt. Selliste ambitsioonikate projektide nagu siin väljapakutu ja kasutada olevate rahaliste vahendite nappuse kokkusobitamine eeldab kõigi lahenduste hoolikat ja üksikasjalikku analüüsimist, mis on võimalikud säästva liikuvuse valdkonna edasilükkamatute algatuste puhul. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni 17. detsembri 2013. aasta teatist ja peab väga oluliseks, et jätkuksid tõhusa ja säästva linnalise liikumiskeskkonna arengu toetusprogrammid, nt CIVITAS, „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) jt. Selliste ambitsioonikate projektide nagu siin väljapakutu ja kasutada olevate rahaliste vahendite nappuse kokkusobitamine eeldab kõigi lahenduste hoolikat ja üksikasjalikku analüüsimist, mis on võimalikud säästva liikuvuse valdkonna edasilükkamatute algatuste puhul.

| 1.2 | Komitee peab hädavajalikuks






  — | rakendada asjakohaseid integreeritud ja kooskõlastatud kavasid, mille üle teostatakse pidevat järelevalvet ning mis keskenduvad nii kodanike liikuvusele kui logistikaahelale ja teenindavad kõiki ühiskonna liikmeid, eelkõige piiratud liikumisvõimega inimesi; |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitee peab hädavajalikuks

—

rakendada asjakohaseid integreeritud ja kooskõlastatud kavasid, mille üle teostatakse pidevat järelevalvet ning mis keskenduvad nii kodanike liikuvusele kui logistikaahelale ja teenindavad kõiki ühiskonna liikmeid, eelkõige piiratud liikumisvõimega inimesi;

| — | panna subsidiaarsuse põhimõte maksma vastavalt komisjoni loodud mõistlikule tasakaalule eri vastutustasandite vahel, iseäranis liikmesriikide aktiivsel kaasamisel; |
| --- | --- |

—

panna subsidiaarsuse põhimõte maksma vastavalt komisjoni loodud mõistlikule tasakaalule eri vastutustasandite vahel, iseäranis liikmesriikide aktiivsel kaasamisel;

| — | edendada rahaliste vahendite mobiliseerimist ka erakapitali kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

—

edendada rahaliste vahendite mobiliseerimist ka erakapitali kaasamise kaudu;

| — | kaasata kodanikud ning ühiskondlikud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et muuta säästva liikumiskeskkonna kava kogu kogukonna väljakutseks; |
| --- | --- |

—

kaasata kodanikud ning ühiskondlikud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et muuta säästva liikumiskeskkonna kava kogu kogukonna väljakutseks;

| — | toetada heade tavade jagamist üheainsa suure Euroopa veebiportaali kaudu; |
| --- | --- |

—

toetada heade tavade jagamist üheainsa suure Euroopa veebiportaali kaudu;

| — | anda uut hoogu linnapeade paktile; |
| --- | --- |

—

anda uut hoogu linnapeade paktile;

| — | suurendada ELi ja Euroopa Investeerimispanga finantspanust, mis peaks olema tõukejõud 70 % ELi kodanikke hõlmava ELi tasandi säästva linnalise liikumiskeskkonna projekti elluviimisel; |
| --- | --- |

—

suurendada ELi ja Euroopa Investeerimispanga finantspanust, mis peaks olema tõukejõud 70 % ELi kodanikke hõlmava ELi tasandi säästva linnalise liikumiskeskkonna projekti elluviimisel;

| — | tõhustada kooskõlastust nende avaliku ja erasektori asutuste vahel, kes pakuvad linnatranspordi täiendavaid teenuseid tervikliku ja sihipärase lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

—

tõhustada kooskõlastust nende avaliku ja erasektori asutuste vahel, kes pakuvad linnatranspordi täiendavaid teenuseid tervikliku ja sihipärase lähenemisviisi alusel;

| — | luua sidus linnalogistika, mis on aktiivselt suunatud üleminekulinnade (transition town) eesmärkide saavutamisele, mille puhul on kõikide komponentide tegevus kooskõlastatud eesmärgiga parandada kodanike elutingimusi ja tervist; |
| --- | --- |

—

luua sidus linnalogistika, mis on aktiivselt suunatud üleminekulinnade (transition town) eesmärkide saavutamisele, mille puhul on kõikide komponentide tegevus kooskõlastatud eesmärgiga parandada kodanike elutingimusi ja tervist;

| — | juhtida avaliku ja erasektori vastastikust täiendavust, avades turu konkurentsile, tingimusel, et sotsiaaltagatised, hinnakontroll ja keskkonnahoidlikkus on täielikult tagatud; |
| --- | --- |

—

juhtida avaliku ja erasektori vastastikust täiendavust, avades turu konkurentsile, tingimusel, et sotsiaaltagatised, hinnakontroll ja keskkonnahoidlikkus on täielikult tagatud;

| — | määratleda ühistranspordisõidukite tehniliste omaduste standardsuunised, luues Euroopa turu, millel on võimalik saavutada maastaabisäästu tänu ostukeskuste koostööle. |
| --- | --- |

—

määratleda ühistranspordisõidukite tehniliste omaduste standardsuunised, luues Euroopa turu, millel on võimalik saavutada maastaabisäästu tänu ostukeskuste koostööle.

| 1.3 | Komitee nõustub linnatranspordi strateegilise osatähtsusega arengus selliste arukate linnade suunas, mille puhul seatakse keskmesse inimesed ning mis on võimelised tulema toime keskkonnaalaste väljakutsetega ja kohanema muutunud tingimustega. Komitee rõhutab ka jätkuvat vajadust tulla toime killustatusega, mis sageli iseloomustab transpordipoliitikat. |
| --- | --- |

1.3

Komitee nõustub linnatranspordi strateegilise osatähtsusega arengus selliste arukate linnade suunas, mille puhul seatakse keskmesse inimesed ning mis on võimelised tulema toime keskkonnaalaste väljakutsetega ja kohanema muutunud tingimustega. Komitee rõhutab ka jätkuvat vajadust tulla toime killustatusega, mis sageli iseloomustab transpordipoliitikat.

| 1.4 | Rakendatavate sekkumismeetmete puhul tuleb igati arvesse võtta nende sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste aspektide vahelist tasakaalustatust, mis moodustavad säästva arengu kolm telge. |
| --- | --- |

1.4

Rakendatavate sekkumismeetmete puhul tuleb igati arvesse võtta nende sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste aspektide vahelist tasakaalustatust, mis moodustavad säästva arengu kolm telge.

| 1.5 | Komitee ei ole vastu konkurentsile avamise meetmetele ja linnatranspordi turu liberaliseerimisele, tingimusel, et tagatakse töötajate õigused ja nende töökohad, hästi väljakujundatud transpordivõrk, tõeline teenustaseme tõus ja hinnatase. Pideva järelevalve abil tuleks tagada lepingutingimuste range järgimine. |
| --- | --- |

1.5

Komitee ei ole vastu konkurentsile avamise meetmetele ja linnatranspordi turu liberaliseerimisele, tingimusel, et tagatakse töötajate õigused ja nende töökohad, hästi väljakujundatud transpordivõrk, tõeline teenustaseme tõus ja hinnatase. Pideva järelevalve abil tuleks tagada lepingutingimuste range järgimine.

| 1.6 | Komitee leiab, et tõhusa, toimiva ja säästva transpordipoliitika saavutamiseks tuleb | Euroopa tasandil






  — | muuta säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad suureks Euroopa projektiks, mis kaasab linnu kohapeal käivitatavate algatuste kaudu, et tõsta kodanike teadlikkust sissejuurdunud harjumuste muutmise vajadusest; |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

Komitee leiab, et tõhusa, toimiva ja säästva transpordipoliitika saavutamiseks tuleb

Euroopa tasandil

—

muuta säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad suureks Euroopa projektiks, mis kaasab linnu kohapeal käivitatavate algatuste kaudu, et tõsta kodanike teadlikkust sissejuurdunud harjumuste muutmise vajadusest;

| — | tagada linnapeade pakti suurejooneline taaskäivitamine energiatõhususe valdkonnas, mis hõlmab linnalise liikumiskeskkonna tõhustamist; |
| --- | --- |

—

tagada linnapeade pakti suurejooneline taaskäivitamine energiatõhususe valdkonnas, mis hõlmab linnalise liikumiskeskkonna tõhustamist;

| — | tagada vajalike algatuste rahastamine Euroopa vahendite, struktuurifondide ja programmi „Horisont 2020” mobiliseerimise teel teadusuuringute ja uuendustegevuse jaoks kõnealuses sektoris; |
| --- | --- |

—

tagada vajalike algatuste rahastamine Euroopa vahendite, struktuurifondide ja programmi „Horisont 2020” mobiliseerimise teel teadusuuringute ja uuendustegevuse jaoks kõnealuses sektoris;

| — | tagada Euroopa Investeerimispanga soodusvahendid ning avaliku ja erasektori partnerluste areng suurte linnataristute rajamiseks ja haldamiseks seal, kus võimalik; |
| --- | --- |

—

tagada Euroopa Investeerimispanga soodusvahendid ning avaliku ja erasektori partnerluste areng suurte linnataristute rajamiseks ja haldamiseks seal, kus võimalik;

| | riigi tasandil






  — | edendada tõhusamat ja vähem saastavat transporti, uute tehnoloogiate kasutamist; |
| --- | --- | --- |

riigi tasandil

—

edendada tõhusamat ja vähem saastavat transporti, uute tehnoloogiate kasutamist;

| — | tagada – eelkõige piiratud liikumisvõimega isikutele – ka tegelikult õigus säästvale liikuvusele; |
| --- | --- |

—

tagada – eelkõige piiratud liikumisvõimega isikutele – ka tegelikult õigus säästvale liikuvusele;

| | kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleb tagada






  — | koostalitlusvõime; |
| --- | --- | --- |

kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleb tagada

—

koostalitlusvõime;

| — | kaugtöökeskuste arendamine; |
| --- | --- |

—

kaugtöökeskuste arendamine;

| — | ühised koolitusmeetmed ametnikele ja kõnealuse sektori spetsialistidele, et arendada ametialaseid oskusi ja ühtseid strateegiaid; |
| --- | --- |

—

ühised koolitusmeetmed ametnikele ja kõnealuse sektori spetsialistidele, et arendada ametialaseid oskusi ja ühtseid strateegiaid;

| — | sihipärased ja säästvad poliitikameetmed linnakeskustele juurdepääsu reguleerimiseks; |
| --- | --- |

—

sihipärased ja säästvad poliitikameetmed linnakeskustele juurdepääsu reguleerimiseks;

| — | kooskõlastamine suurlinnade äärelinnadega ühtsete strateegiate arendamiseks; |
| --- | --- |

—

kooskõlastamine suurlinnade äärelinnadega ühtsete strateegiate arendamiseks;

| — | kodanike kaasamine töösse parimate lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- |

—

kodanike kaasamine töösse parimate lahenduste leidmiseks;

| — | pidev järelevalve saavutatud tulemuste üle ning ebatõhusate meetmete asjakohane ja kiire muutmine; |
| --- | --- |

—

pidev järelevalve saavutatud tulemuste üle ning ebatõhusate meetmete asjakohane ja kiire muutmine;

| — | teadlikkuse tõstmine ühis- ja eratranspordi vastutustundlikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

teadlikkuse tõstmine ühis- ja eratranspordi vastutustundlikuks kasutamiseks;

| — | ettevõtete koostöö arendamine, et kooskõlastada transporti tootmispiirkondadesse ja käsitööndusega tegelevatesse piirkondadesse ning tagasi; |
| --- | --- |

—

ettevõtete koostöö arendamine, et kooskõlastada transporti tootmispiirkondadesse ja käsitööndusega tegelevatesse piirkondadesse ning tagasi;

| — | sihtrühmade, st sarnaste nõudmistega rühmade, kaasamine, et hinnata ühiselt teenuste spetsiifilistele vajadustele kohandamise võimalust. |
| --- | --- |

—

sihtrühmade, st sarnaste nõudmistega rühmade, kaasamine, et hinnata ühiselt teenuste spetsiifilistele vajadustele kohandamise võimalust.

| 1.7 | Komitee rõhutab pädevate riigiasutuste ja kodanike tihedama koostöö tähtsust ning viitab komisjoni märkustele linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavas (1), kus pööratakse erilist tähelepanu nõudmistele, mis seonduvad selliste haavatavate rühmade liikuvusega nagu eakad, madala sissetulekuga rühmad ja piiratud liikumisvõimega isikud, kelle jaoks on vajalikud erilised poliitikameetmed. |
| --- | --- |

1.7

Komitee rõhutab pädevate riigiasutuste ja kodanike tihedama koostöö tähtsust ning viitab komisjoni märkustele linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavas (1), kus pööratakse erilist tähelepanu nõudmistele, mis seonduvad selliste haavatavate rühmade liikuvusega nagu eakad, madala sissetulekuga rühmad ja piiratud liikumisvõimega isikud, kelle jaoks on vajalikud erilised poliitikameetmed.

| 1.8 | Komitee leiab, et komisjon oleks pidanud veelgi rõhutama kõnealuseid aspekte, mis põhjustavad lubamatut diskrimineerimist. Komisjon peaks võtma endale kohustuse jälgida, et liikmesriikides oleks ilma igasuguse diskrimineerimiseta kõigile kodanikele tagatud ELi põhiõiguste hulka kuuluv õigus liikuvusele. |
| --- | --- |

1.8

Komitee leiab, et komisjon oleks pidanud veelgi rõhutama kõnealuseid aspekte, mis põhjustavad lubamatut diskrimineerimist. Komisjon peaks võtma endale kohustuse jälgida, et liikmesriikides oleks ilma igasuguse diskrimineerimiseta kõigile kodanikele tagatud ELi põhiõiguste hulka kuuluv õigus liikuvusele.

| 1.9 | Komitee nõuab samuti liikuvusega seonduva vaesusprobleemi käsitlemist ja lahendamist, sarnaselt energiaostuvõimetuse ja muudes valdkondades võetud ELi meetmetega. Liikmesriigid peavad kavandama meetmeid haavatavamate ja vaesemate sotsiaalsete rühmade toetamiseks. Õigus liikuvusele on kõikide kodanike õigus, mis ei saa kuuluda üksnes jõukatele linnakodanikele. |
| --- | --- |

1.9

Komitee nõuab samuti liikuvusega seonduva vaesusprobleemi käsitlemist ja lahendamist, sarnaselt energiaostuvõimetuse ja muudes valdkondades võetud ELi meetmetega. Liikmesriigid peavad kavandama meetmeid haavatavamate ja vaesemate sotsiaalsete rühmade toetamiseks. Õigus liikuvusele on kõikide kodanike õigus, mis ei saa kuuluda üksnes jõukatele linnakodanikele.

| 1.10 | Komitee juhib tähelepanu linnalogistika võimalustele suurema tõhususe ja säästvuse saavutamise elemendina. Seetõttu tuleks logistikale pöörata asjakohast tähelepanu linnaplaneerimises ja koostöö projektides. Lisaks sellele tervitab komitee komisjoni kavandatud algatusi kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

1.10

Komitee juhib tähelepanu linnalogistika võimalustele suurema tõhususe ja säästvuse saavutamise elemendina. Seetõttu tuleks logistikale pöörata asjakohast tähelepanu linnaplaneerimises ja koostöö projektides. Lisaks sellele tervitab komitee komisjoni kavandatud algatusi kõnealuses valdkonnas.

| 1.11 | Komitee kutsub komisjoni üles koondama kõiki linnalise liikumiskeskkonnaga seonduvaid algatusi ja poliitikameetmeid ühe instrumendi raames. Olemas on vähemalt viis selle teemaga tegelevat portaali, mis tähendab vahendite raiskamist ja mõjutab tõhusust. |
| --- | --- |

1.11

Komitee kutsub komisjoni üles koondama kõiki linnalise liikumiskeskkonnaga seonduvaid algatusi ja poliitikameetmeid ühe instrumendi raames. Olemas on vähemalt viis selle teemaga tegelevat portaali, mis tähendab vahendite raiskamist ja mõjutab tõhusust.

| 1.12 | EL ja liikmesriigid peavad arendama välja ühtse ja tervikliku poliitika ühise ambitsioonika eesmärgiga. Kodanike teadlikkust tuleb tõsta alternatiivsete ja vähem saastavate transpordiliikide osas. Mõjutamine hariduse kaudu on esimene samm muutuse suunas. Taasavastada võlu, mis seondub jalutuskäikudega linnas, rattasõiduga tööle või sõprade juurde. Ametiasutused peaksid innustama seda säästlikku liikuvust algatustega kultuuri valdkonnas, arendades linnakeskustes ajaloo ja arhitektuuriga seonduvate paikade külastusi giidiga, toetades selliste rattaretkede korraldamist, mis tõmbavad tähelepanu oma joviaalsusega ning innustavad osalema. |
| --- | --- |

1.12

EL ja liikmesriigid peavad arendama välja ühtse ja tervikliku poliitika ühise ambitsioonika eesmärgiga. Kodanike teadlikkust tuleb tõsta alternatiivsete ja vähem saastavate transpordiliikide osas. Mõjutamine hariduse kaudu on esimene samm muutuse suunas. Taasavastada võlu, mis seondub jalutuskäikudega linnas, rattasõiduga tööle või sõprade juurde. Ametiasutused peaksid innustama seda säästlikku liikuvust algatustega kultuuri valdkonnas, arendades linnakeskustes ajaloo ja arhitektuuriga seonduvate paikade külastusi giidiga, toetades selliste rattaretkede korraldamist, mis tõmbavad tähelepanu oma joviaalsusega ning innustavad osalema.

| 1.13 | Tänastes linnades toimuvad lähemate aastakümnete jooksul põhjalikud muudatused nii arhitektuurilises kui linnaplaneerimise mõttes. Komitee soovitab levitada teavet kõigi olemasolevate meetmete kohta. Tänu IKT-le, innovatsioonimeetmetele linnades ja kohalikele algatustele on võimalik parandada liikuvust ja arendada inimsõbralikumaid linnu järgmistele põlvedele. |
| --- | --- |

1.13

Tänastes linnades toimuvad lähemate aastakümnete jooksul põhjalikud muudatused nii arhitektuurilises kui linnaplaneerimise mõttes. Komitee soovitab levitada teavet kõigi olemasolevate meetmete kohta. Tänu IKT-le, innovatsioonimeetmetele linnades ja kohalikele algatustele on võimalik parandada liikuvust ja arendada inimsõbralikumaid linnu järgmistele põlvedele.

| 1.14 | Komitee soovitab võtta asjakohasel määral arvesse vajadust tagada linnatranspordi õiglane ja ühtne jaotus, vältides halva ühistranspordiühendusega või ilma ühistranspordiühenduseta aladel elavate isikutele avalduvat survet asuda elama moodsatesse linnagetodesse. |
| --- | --- |

1.14

Komitee soovitab võtta asjakohasel määral arvesse vajadust tagada linnatranspordi õiglane ja ühtne jaotus, vältides halva ühistranspordiühendusega või ilma ühistranspordiühenduseta aladel elavate isikutele avalduvat survet asuda elama moodsatesse linnagetodesse.

| 1.15 | Vältimatu on arendada tugevat ja sidusat kooskõlastust kõigi avaliku ja erasektori otsustavate instantside vahel kõigil tasanditel. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, mis on kooskõlas kliima-, keskkonna-, energia- ja tervishoiueesmärkide ning aja- ja energiasäästu eesmärkidega, olles samas suurepäraseks liikumapanevaks jõuks majandusele, tuleks prioriseerida ELi kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

1.15

Vältimatu on arendada tugevat ja sidusat kooskõlastust kõigi avaliku ja erasektori otsustavate instantside vahel kõigil tasanditel. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, mis on kooskõlas kliima-, keskkonna-, energia- ja tervishoiueesmärkide ning aja- ja energiasäästu eesmärkidega, olles samas suurepäraseks liikumapanevaks jõuks majandusele, tuleks prioriseerida ELi kõigil tasanditel.

| 1.16 | Komitee soovitab võtta konkreetseid meetmeid, eesmärgiga arendada ratta- ja kõnniteid, mis on mõeldud üksnes seda liiki säästvale liikuvusele, seal, kus võimalik, ning kooskõlas ühistranspordi multimodaalsete sõlmedega. |
| --- | --- |

1.16

Komitee soovitab võtta konkreetseid meetmeid, eesmärgiga arendada ratta- ja kõnniteid, mis on mõeldud üksnes seda liiki säästvale liikuvusele, seal, kus võimalik, ning kooskõlas ühistranspordi multimodaalsete sõlmedega.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa on üks kõige suurema linnastumisega kontinent maailmas. Üle kahe kolmandiku Euroopa elanikkonnast elab täna linnapiirkondades ja see arv kasvab pidevalt („Homsed linnad”, Euroopa Komisjoni aruanne, 2011). Paljudes linnades muutub liikuvus üha raskemaks ja vähem ressursitõhusaks, mida iseloomustavad pidevad liiklusummikud, mis lähevad hinnanguliselt maksma 80 miljardit eurot aastas (Ummikutega seotud kogukulud vt SEK(2011) 358 final), sh halb õhukvaliteet, õnnetused, mürasaaste ja kõrge CO2-heite tase. Euroopas põhineb linnaline liikuvus suures osas tavakütusel töötavate erasõidukite kasutamisel. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa on üks kõige suurema linnastumisega kontinent maailmas. Üle kahe kolmandiku Euroopa elanikkonnast elab täna linnapiirkondades ja see arv kasvab pidevalt („Homsed linnad”, Euroopa Komisjoni aruanne, 2011). Paljudes linnades muutub liikuvus üha raskemaks ja vähem ressursitõhusaks, mida iseloomustavad pidevad liiklusummikud, mis lähevad hinnanguliselt maksma 80 miljardit eurot aastas (Ummikutega seotud kogukulud vt SEK(2011) 358 final), sh halb õhukvaliteet, õnnetused, mürasaaste ja kõrge CO2-heite tase. Euroopas põhineb linnaline liikuvus suures osas tavakütusel töötavate erasõidukite kasutamisel.

| 2.2 | Liikuvus- ja transpordiküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas väitis järgmist: „Linnaliikuvusega seotud probleemide lahendamine on tänapäeval üks peamisi transpordiküsimusi. Kooskõlastatud tegevus annab paremaid lahendusi”(http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1255_en.htm) |
| --- | --- |

2.2

Liikuvus- ja transpordiküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas väitis järgmist: „Linnaliikuvusega seotud probleemide lahendamine on tänapäeval üks peamisi transpordiküsimusi. Kooskõlastatud tegevus annab paremaid lahendusi”(http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1255_en.htm)

| 2.3 | Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu on tunnistanud, et energiatõhususe ja -säästu suurendamiseks tuleb rakendada asjakohaseid strateegiaid transpordisektoris, et tulla toime energiakasutuse probleemiga ja kasvuhoonegaasi heidetega. Sel eesmärgil võeti vastu 23. aprill 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ, mille eesmärk on edendada keskkonnasõbralikke ja energiatõhusaid maanteesõidukeid, arvestades nende energia- ja keskkonnaalast mõju kogu nende elutsükli jooksul. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu on tunnistanud, et energiatõhususe ja -säästu suurendamiseks tuleb rakendada asjakohaseid strateegiaid transpordisektoris, et tulla toime energiakasutuse probleemiga ja kasvuhoonegaasi heidetega. Sel eesmärgil võeti vastu 23. aprill 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ, mille eesmärk on edendada keskkonnasõbralikke ja energiatõhusaid maanteesõidukeid, arvestades nende energia- ja keskkonnaalast mõju kogu nende elutsükli jooksul.

| 2.4 | Valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas.” (COM(2011) 144, 28. märts 2011) eesmärk on luua kaasaegne ja konkurentsivõimeline transpordisüsteem, mis edendab majanduskasvu ja tööhõivet, ning vähendada ELi sõltuvust naftast ja CO2 heiteid. |
| --- | --- |

2.4

Valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas.” (COM(2011) 144, 28. märts 2011) eesmärk on luua kaasaegne ja konkurentsivõimeline transpordisüsteem, mis edendab majanduskasvu ja tööhõivet, ning vähendada ELi sõltuvust naftast ja CO2 heiteid.

| 2.5 | Praegu põhjustab transport ELis ühe neljandiku kogu CO2 heitest ning aitab, eelkõige linnapiirkondades, suurel määral kaasa õhukvaliteedi halvenemisele (tahked osakesed NOx, HC ja CO). Bensiini ja diiselkütuse asendamiseks alternatiivkütuste kasutamine vähendaks maanteetranspordi keskkonnamõju, tingimusel, et need on toodetud säästval viisil. |
| --- | --- |

2.5

Praegu põhjustab transport ELis ühe neljandiku kogu CO2 heitest ning aitab, eelkõige linnapiirkondades, suurel määral kaasa õhukvaliteedi halvenemisele (tahked osakesed NOx, HC ja CO). Bensiini ja diiselkütuse asendamiseks alternatiivkütuste kasutamine vähendaks maanteetranspordi keskkonnamõju, tingimusel, et need on toodetud säästval viisil.

| 2.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiitis arvamuses „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (2) täielikult heaks Euroopa Komisjon 2009. aastal avaldatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava, milles ta esitab kohalikele, piirkondlikele ja üleriigilistele ametkondadele mõtteid, kuidas muuta inimeste elukvaliteet linnapiirkondades võimalikult heaks ja säästvaks. Ent enamik esitatud meetmetest ei olnud siduva iseloomuga. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiitis arvamuses „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (2) täielikult heaks Euroopa Komisjon 2009. aastal avaldatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava, milles ta esitab kohalikele, piirkondlikele ja üleriigilistele ametkondadele mõtteid, kuidas muuta inimeste elukvaliteet linnapiirkondades võimalikult heaks ja säästvaks. Ent enamik esitatud meetmetest ei olnud siduva iseloomuga.

| 2.7 | Komisjoni esitatud konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärkide hulgas võib nimetada eesmärki „vähendada poole võrra „tavapäraselt töötavate” autode kasutamise osakaalu aastaks 2030, eemaldada need linnaliiklusest aastaks 2050 ja saavutada aastaks 2030 peaaegu CO2-vaba linnaliiklus suuremates linnakeskustes, ning eesmärki viia maanteeliikluses hukkunute arv 2050. aastaks enam-vähem nullini (3)”. |
| --- | --- |

2.7

Komisjoni esitatud konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärkide hulgas võib nimetada eesmärki „vähendada poole võrra „tavapäraselt töötavate” autode kasutamise osakaalu aastaks 2030, eemaldada need linnaliiklusest aastaks 2050 ja saavutada aastaks 2030 peaaegu CO2-vaba linnaliiklus suuremates linnakeskustes, ning eesmärki viia maanteeliikluses hukkunute arv 2050. aastaks enam-vähem nullini (3)”.

| 2.8 | Käesolevas arvamuses käsitletakse kokkuvõtlikult algatusi, mis Euroopa Liit on võtnud säästva linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas, ent keskendutakse komisjoni äsjasele teatisele teemal „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas”. Just nende linnade puhul, mida iseloomustab suur asustustihedus, on võimalik ümber suunata praegust arengumudelit olemasolevate ressursside tõhusamale kasutamisele. |
| --- | --- |

2.8

Käesolevas arvamuses käsitletakse kokkuvõtlikult algatusi, mis Euroopa Liit on võtnud säästva linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas, ent keskendutakse komisjoni äsjasele teatisele teemal „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas”. Just nende linnade puhul, mida iseloomustab suur asustustihedus, on võimalik ümber suunata praegust arengumudelit olemasolevate ressursside tõhusamale kasutamisele.

| 2.9 | Uued keskkonnaväljakutsed, millega linnad ja linnakodanikud peavad toime tulema lähitulevikus, on võimaldanud suunata praegust linnalise liikumiskeskkonna arengut üleminekulinnade (transition towns) mudeli suunas. Vastupanuvõimelisuse mõiste peaks olema kaasatud linnalise liikumiskeskkonna poliitikameetmete analüüsi ning kiirendama linnakeskkonna muutmise tõhusamat integratsiooni, tagades energia-, keskkonna- ja liikuvuspoliitika meetmete tervikliku lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.9

Uued keskkonnaväljakutsed, millega linnad ja linnakodanikud peavad toime tulema lähitulevikus, on võimaldanud suunata praegust linnalise liikumiskeskkonna arengut üleminekulinnade (transition towns) mudeli suunas. Vastupanuvõimelisuse mõiste peaks olema kaasatud linnalise liikumiskeskkonna poliitikameetmete analüüsi ning kiirendama linnakeskkonna muutmise tõhusamat integratsiooni, tagades energia-, keskkonna- ja liikuvuspoliitika meetmete tervikliku lähenemisviisi.

| 2.10 | Komitee nõustub sellise integreeritud lähenemisviisi rakendamisega, milles edendatakse meetmeid sellistes konkreetsetes sektorites nagu keskkond ja tervishoid, keskkonnasõbralikud ja energiatõhusad tehnoloogiad, taristu parandamine, linnade ja linnatranspordi planeerimine, kaubaveologistika, teadus- ja uuendustegevus, liiklusohutus maanteedel ja kodanike teadlikkuse tõstmine. |
| --- | --- |

2.10

Komitee nõustub sellise integreeritud lähenemisviisi rakendamisega, milles edendatakse meetmeid sellistes konkreetsetes sektorites nagu keskkond ja tervishoid, keskkonnasõbralikud ja energiatõhusad tehnoloogiad, taristu parandamine, linnade ja linnatranspordi planeerimine, kaubaveologistika, teadus- ja uuendustegevus, liiklusohutus maanteedel ja kodanike teadlikkuse tõstmine.

| 2.11 | Komitee rõhutab vajadust pöörata tähelepanu liiklusõnnetuste arvu vähendamisele ja kodanike tervise parandamisele, rakendades pikaajalisi strateegiaid, et võtta kõiki asjakohaseid meetmeid nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks. Iga inimelu, mis on säästetud nende poliitikameetmete abil, iga ärahoitud õnnetusjuhtum, iga päästetud kodanik, kujutab endast ühiskonna jaoks hindamatut väärtust, ning see peab olema mõõdupuu meetmete kiireloomulisuse hindamisel. |
| --- | --- |

2.11

Komitee rõhutab vajadust pöörata tähelepanu liiklusõnnetuste arvu vähendamisele ja kodanike tervise parandamisele, rakendades pikaajalisi strateegiaid, et võtta kõiki asjakohaseid meetmeid nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks. Iga inimelu, mis on säästetud nende poliitikameetmete abil, iga ärahoitud õnnetusjuhtum, iga päästetud kodanik, kujutab endast ühiskonna jaoks hindamatut väärtust, ning see peab olema mõõdupuu meetmete kiireloomulisuse hindamisel.

3.   ELi algatused linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas

| 3.1 | ELi tasandi strateegiad ja algatused on suunatud sellele, et lihtsustada selliseid säästvaid linnalise liikumiskeskkonna vorme, mis soodustavad linnatranspordi liikide ja vahenditega seonduvat uuendustegevust, et edendada koostalitlusvõimelist linnaliikluse süsteemi, soodustada poliitikameetmeid ühistranspordi ning kõnni- ja rattateede arendamiseks, kaasata linnaline liikumiskeskkond linnaarengu terviklikku ja strateegilisse raamistikku. Kahjuks on olemasolevaid vahendeid piiratud ning neist ei piisa eri tasandil võetavate vajalike algatuste jaoks. Liikmesriigid on omakorda vähendanud kohalikele omavalitsustele eraldatavaid vahendeid, kes on seoses sellega pidanud aeglustama oma tegevuskavade rakendamist linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks. Vajalik on kiireloomuline ja radikaalne suunamuutus, et hakata taas jõuliselt tegutsema investeerimise ja tööhõive valdkonnas, ning eelkõige selleks, et kiiresti parandada inimeste elukvaliteeti. |
| --- | --- |

3.1

ELi tasandi strateegiad ja algatused on suunatud sellele, et lihtsustada selliseid säästvaid linnalise liikumiskeskkonna vorme, mis soodustavad linnatranspordi liikide ja vahenditega seonduvat uuendustegevust, et edendada koostalitlusvõimelist linnaliikluse süsteemi, soodustada poliitikameetmeid ühistranspordi ning kõnni- ja rattateede arendamiseks, kaasata linnaline liikumiskeskkond linnaarengu terviklikku ja strateegilisse raamistikku. Kahjuks on olemasolevaid vahendeid piiratud ning neist ei piisa eri tasandil võetavate vajalike algatuste jaoks. Liikmesriigid on omakorda vähendanud kohalikele omavalitsustele eraldatavaid vahendeid, kes on seoses sellega pidanud aeglustama oma tegevuskavade rakendamist linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks. Vajalik on kiireloomuline ja radikaalne suunamuutus, et hakata taas jõuliselt tegutsema investeerimise ja tööhõive valdkonnas, ning eelkõige selleks, et kiiresti parandada inimeste elukvaliteeti.

| 3.2 | Arukad linnad ja kohalikud kogukonnad |
| --- | --- |

3.2

Arukad linnad ja kohalikud kogukonnad

| 3.3 | Euroopa innovatsioonipartnerlus seoses arukate linnade ja kogukondadega ning Euroopa Komisjoni poolt 2011. aastal käivitatud algatuse „Euroopa arukad linnad ja kogukonnad” arendamine ühendab kodanike, ettevõtete ja kogukondade esindajaid ning pakub neile platvormi, kus nad võivad määratleda, arendada ja ajakohastada uuenduslikke lahendusi ja neid ellu viia. Säästev linnaline liikumiskeskkond on üks peamisi valdkondi, millele on keskendunud Euroopa innovatsioonipartnerlus, lisaks säästvatele kvartalitele ja tehiskeskkondadele ning integreeritud taristule ja protsessidele energia-, IKT- ja transpordisektoris. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa innovatsioonipartnerlus seoses arukate linnade ja kogukondadega ning Euroopa Komisjoni poolt 2011. aastal käivitatud algatuse „Euroopa arukad linnad ja kogukonnad” arendamine ühendab kodanike, ettevõtete ja kogukondade esindajaid ning pakub neile platvormi, kus nad võivad määratleda, arendada ja ajakohastada uuenduslikke lahendusi ja neid ellu viia. Säästev linnaline liikumiskeskkond on üks peamisi valdkondi, millele on keskendunud Euroopa innovatsioonipartnerlus, lisaks säästvatele kvartalitele ja tehiskeskkondadele ning integreeritud taristule ja protsessidele energia-, IKT- ja transpordisektoris.

| 3.4 | CIVITAS |
| --- | --- |

3.4

CIVITAS

| 3.5 | Alates 2002. aastast on Euroopa Komisjoni kaasrahastatav algatus CIVITAS toonud linnade jaoks kaasa värske õhu puhangu, luues säästva transpordisüsteemi enam kui 200 Euroopa linnas, mis moodustab praegu väga aktiivse võrgustiku kõnealuses sektoris. Programmi „Horisont 2020” raames on komisjonil kavas tugevdada selliseid algatusi, mis on suunatud uuenduslike tehnoloogiate kasutamisele eesmärgiga saavutada konkurentsivõimeline ja ressursitõhus liikumiskeskkond. Komitee on mitmeid kordi rõhutanud selle ja muude algatuste tähtsust säästva liikumiskeskkonna edendamise jaoks. |
| --- | --- |

3.5

Alates 2002. aastast on Euroopa Komisjoni kaasrahastatav algatus CIVITAS toonud linnade jaoks kaasa värske õhu puhangu, luues säästva transpordisüsteemi enam kui 200 Euroopa linnas, mis moodustab praegu väga aktiivse võrgustiku kõnealuses sektoris. Programmi „Horisont 2020” raames on komisjonil kavas tugevdada selliseid algatusi, mis on suunatud uuenduslike tehnoloogiate kasutamisele eesmärgiga saavutada konkurentsivõimeline ja ressursitõhus liikumiskeskkond. Komitee on mitmeid kordi rõhutanud selle ja muude algatuste tähtsust säästva liikumiskeskkonna edendamise jaoks.

| 3.6 | Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) |
| --- | --- |

3.6

Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T)

| 3.7 | Euroopa Liit toetab linnapiirkondade ühishuviprojekte, mis on mõeldud muuhulgas riigi või rahvusvahelise tarneahelaga seotud linnalogistikatoimingute tõhustamiseks. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa Liit toetab linnapiirkondade ühishuviprojekte, mis on mõeldud muuhulgas riigi või rahvusvahelise tarneahelaga seotud linnalogistikatoimingute tõhustamiseks.

| 3.8 | Linnapeade pakt |
| --- | --- |

3.8

Linnapeade pakt

| 3.9 | Üleminek säästvamatele transpordiliikidele toimub väga aeglaselt. Komisjoni poolt 2008. aastal käivitatud linnapeade pakti algatus innustab osalevaid linnu kaasama linnatranspordi ja linnalise liikumiskeskkonnaga seonduvaid teemasid säästva energia tegevuskavadesse, tagades kodanike kaasamise ning veelgi üldisemalt kodanikuühiskonna osaluse (Linnapeade pakti suunised seoses säästva energia tegevuskavadega). |
| --- | --- |

3.9

Üleminek säästvamatele transpordiliikidele toimub väga aeglaselt. Komisjoni poolt 2008. aastal käivitatud linnapeade pakti algatus innustab osalevaid linnu kaasama linnatranspordi ja linnalise liikumiskeskkonnaga seonduvaid teemasid säästva energia tegevuskavadesse, tagades kodanike kaasamise ning veelgi üldisemalt kodanikuühiskonna osaluse (Linnapeade pakti suunised seoses säästva energia tegevuskavadega).

4.   Teatise kokkuvõte

| 4.1 | Komisjoni teatis koondab tähelepanu Euroopa linnalise liikumiskeskkonna praegustele raskustele ja ebatõhususele, käsitledes selliseid probleeme nagu liiklusummikud, kõrge CO2-heidete tase, õhukvaliteet, surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arv ning mõju inimtervisele. |
| --- | --- |

4.1

Komisjoni teatis koondab tähelepanu Euroopa linnalise liikumiskeskkonna praegustele raskustele ja ebatõhususele, käsitledes selliseid probleeme nagu liiklusummikud, kõrge CO2-heidete tase, õhukvaliteet, surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arv ning mõju inimtervisele.

| 4.2 | Teatise eesmärk on suurendada toetust Euroopa linnadele nende võitluses linnalise liikuvuse probleemidega, et tagada säästev areng ja saavutada konkurentsivõimelisema ja ressursitõhusama Euroopa transpordisüsteemi eesmärgid. |
| --- | --- |

4.2

Teatise eesmärk on suurendada toetust Euroopa linnadele nende võitluses linnalise liikuvuse probleemidega, et tagada säästev areng ja saavutada konkurentsivõimelisema ja ressursitõhusama Euroopa transpordisüsteemi eesmärgid.

| 4.3 | Seetõttu soovib Euroopa Komisjon tõhustada säästva liikuvuse toetusmeetmeid järgmistes ELi lisaväärtust omavates valdkondades. |
| --- | --- |

4.3

Seetõttu soovib Euroopa Komisjon tõhustada säästva liikuvuse toetusmeetmeid järgmistes ELi lisaväärtust omavates valdkondades.

| 4.3.1 | Kogemuste vastastikune tutvustamine ja heade tavade esiletoomine: asjakohased meetmed heade tavade levitamiseks, selleteemalised portaalid ning Euroopa ekspertide rühma loomine moodustavad komisjoni poolt võetavate poliitikameetmete tuuma. |
| --- | --- |

4.3.1

Kogemuste vastastikune tutvustamine ja heade tavade esiletoomine: asjakohased meetmed heade tavade levitamiseks, selleteemalised portaalid ning Euroopa ekspertide rühma loomine moodustavad komisjoni poolt võetavate poliitikameetmete tuuma.

| 4.3.2 | Sihipärase rahalise toetuse andmine: ELi struktuuri- ja investeerimisfondide abil on võimalik ellu viia konkreetseid ja kooskõlastatud meetmeid, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades. Struktuurifondidest, Euroopa Sotsiaalfondist ja muudest kasutada olevatest fondidest rahastatakse ka edaspidi linnatranspordiprojekte. |
| --- | --- |

4.3.2

Sihipärase rahalise toetuse andmine: ELi struktuuri- ja investeerimisfondide abil on võimalik ellu viia konkreetseid ja kooskõlastatud meetmeid, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades. Struktuurifondidest, Euroopa Sotsiaalfondist ja muudest kasutada olevatest fondidest rahastatakse ka edaspidi linnatranspordiprojekte.

| 4.4 | Teadus- ja uuendustegevuse toetamine: programmi „Horisont 2020” raames tehtud algatus CIVITAS 2020 võimaldab linnadel, äriühingutel, akadeemilisel sektoril ja teistel partneritel välja töötada ja katsetada uudseid lähenemisviise linnalisele liikumiskeskkonnale. |
| --- | --- |

4.4

Teadus- ja uuendustegevuse toetamine: programmi „Horisont 2020” raames tehtud algatus CIVITAS 2020 võimaldab linnadel, äriühingutel, akadeemilisel sektoril ja teistel partneritel välja töötada ja katsetada uudseid lähenemisviise linnalisele liikumiskeskkonnale.

| 4.4.1 | Komisjon soovitab rakendada meetmeid eelkõige järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

4.4.1

Komisjon soovitab rakendada meetmeid eelkõige järgmistes valdkondades:

| 4.5 | Liikmesriikide kaasamine: komisjon kutsub liikmesriike üles looma asjakohaseid tingimusi selleks, et linnad ja linnastud võiksid koostada ja ajakohastada oma säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavasid. See on põhiküsimus, mida komisjon käsitleb, ning otsustavat tähtsust omab see, et ta saaks veenvaid ja positiivseid vastuseid liikmesriikidelt. Subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine antud juhul kujutab endast vältimatut ja edukat strateegiat, tingimusel, et kõik osapooled tegutsevad pühendunult oma panuse andmiseks. |
| --- | --- |

4.5

Liikmesriikide kaasamine: komisjon kutsub liikmesriike üles looma asjakohaseid tingimusi selleks, et linnad ja linnastud võiksid koostada ja ajakohastada oma säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavasid. See on põhiküsimus, mida komisjon käsitleb, ning otsustavat tähtsust omab see, et ta saaks veenvaid ja positiivseid vastuseid liikmesriikidelt. Subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine antud juhul kujutab endast vältimatut ja edukat strateegiat, tingimusel, et kõik osapooled tegutsevad pühendunult oma panuse andmiseks.

| 4.6 | Koostöö tegemine: komisjon esitab terve rea konkreetseid soovitusi kõigi valitsustasandite ning avaliku ja erasektori vahelise kooskõlastatud tegevuse jaoks järgmises neljas valdkonnas:






  — | linnalogistika; |
| --- | --- | --- |

4.6

Koostöö tegemine: komisjon esitab terve rea konkreetseid soovitusi kõigi valitsustasandite ning avaliku ja erasektori vahelise kooskõlastatud tegevuse jaoks järgmises neljas valdkonnas:

—

linnalogistika;

| — | reguleeritud juurdepääs; |
| --- | --- |

—

reguleeritud juurdepääs;

| — | arukatel transpordisüsteemidel põhinevate lahenduste ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

arukatel transpordisüsteemidel põhinevate lahenduste ajakohastamine;

| — | liiklusohutus linnades. |
| --- | --- |

—

liiklusohutus linnades.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 490 final/2.

1

(2)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 56-61.

2

(3)  COM(2011) 144 final.

3

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energiahinnad ja -kulud Euroopas””

COM(2014) 21 final

2014/C 424/10

| Raportöör: | Richard ADAMS |
| --- | --- |

Raportöör:

Richard ADAMS

15. jaanuaril 2014 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

‘Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Energiahinnad ja -kulud Euroopas’

COM(2014) 21 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 21. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 10, erapooletuks jäi 13.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Energiahinnad tervikuna on saavutanud ajalooliselt kõrge taseme ja tõenäoliselt edaspidi ületavad seda veelgi. Paljud kodutarbijad üle kogu ELi kogevad seda raske löögina oma eelarvele, tihti avaldab hinnatõus samasugust mõju ka tööstustarbijatele. Kõnealuses teatises rõhutatakse seda, et kodanikuühiskond peab paremini mõistma, kuidas energiahindade komponentide abil on võimalik sobitada meie kliimaalaseid eesmärke meie vajadusega energiajulgeoleku järele. Ilma selle mõistmiseta ei saa tekkida ei poliitilist tahet ega tarbijatepoolset aktsepteerimist. |
| --- | --- |

1.1.

Energiahinnad tervikuna on saavutanud ajalooliselt kõrge taseme ja tõenäoliselt edaspidi ületavad seda veelgi. Paljud kodutarbijad üle kogu ELi kogevad seda raske löögina oma eelarvele, tihti avaldab hinnatõus samasugust mõju ka tööstustarbijatele. Kõnealuses teatises rõhutatakse seda, et kodanikuühiskond peab paremini mõistma, kuidas energiahindade komponentide abil on võimalik sobitada meie kliimaalaseid eesmärke meie vajadusega energiajulgeoleku järele. Ilma selle mõistmiseta ei saa tekkida ei poliitilist tahet ega tarbijatepoolset aktsepteerimist.

| 1.2. | Energiahinnad võivad endast kujutada olulist konkurentsi soodustavat tegurit tööstuse jaoks. Ent sellele vaatamata ei peaks tööstuse konkurentsivõime majanduslik analüüs piirduma energiahindadega. Kaaluda tuleks ka teisi võtmetegureid, nagu energiamahukust ja energiakulude osa kogu tootmiskuludes ning ka kasumimarginaali. Kliimamuutuste piiramiseks on oluline saavutada ülemaailmne ühtsus. Euroopa juhtpositsioonile asumisega võivad kaasneda riskid nagu konkurentsivõime kaotamine ning tööstuste ja süsinikdioksiidi heitmete ümberpaiknemine. |
| --- | --- |

1.2.

Energiahinnad võivad endast kujutada olulist konkurentsi soodustavat tegurit tööstuse jaoks. Ent sellele vaatamata ei peaks tööstuse konkurentsivõime majanduslik analüüs piirduma energiahindadega. Kaaluda tuleks ka teisi võtmetegureid, nagu energiamahukust ja energiakulude osa kogu tootmiskuludes ning ka kasumimarginaali. Kliimamuutuste piiramiseks on oluline saavutada ülemaailmne ühtsus. Euroopa juhtpositsioonile asumisega võivad kaasneda riskid nagu konkurentsivõime kaotamine ning tööstuste ja süsinikdioksiidi heitmete ümberpaiknemine.

| 1.3. | Energiatõhusus, taastuvad energiaallikad ja teised kohalikud energiaallikad võivad parandada tarnekindlust, ent kõik need on seotud kulude, riskide, keskkonnamõju ja ühiskonnapoolse heakskiiduga. Kuna riiklikud lähenemisviisid ja suhtumised on erinevad, siis on igas liikmesriigis energiakandjate vastuvõetava kombinatsiooni kindlaksmääramisel ülimalt oluline läbipaistev kuluanalüüs, toetusvahendite (nt juurutamise eeskirjad ja tariifid) läbivaatamine ja parem koordineerimine ning sama tähtis on ka koostöö naaberriikidega. |
| --- | --- |

1.3.

Energiatõhusus, taastuvad energiaallikad ja teised kohalikud energiaallikad võivad parandada tarnekindlust, ent kõik need on seotud kulude, riskide, keskkonnamõju ja ühiskonnapoolse heakskiiduga. Kuna riiklikud lähenemisviisid ja suhtumised on erinevad, siis on igas liikmesriigis energiakandjate vastuvõetava kombinatsiooni kindlaksmääramisel ülimalt oluline läbipaistev kuluanalüüs, toetusvahendite (nt juurutamise eeskirjad ja tariifid) läbivaatamine ja parem koordineerimine ning sama tähtis on ka koostöö naaberriikidega.

| 1.4. | Oluline on tagada, et tööstus oleks tulevikus sama kohanemisvõimeline, nagu ta oli minevikus, ning eriti tuleb turgutada energiasektori võimet teha vajalikke investeeringuid energiasüsteemi. See nõuab, et valitsused võtaksid kindlaid kohustusi, mis peavad olema kooskõlas Euroopa energia siseturuga. |
| --- | --- |

1.4.

Oluline on tagada, et tööstus oleks tulevikus sama kohanemisvõimeline, nagu ta oli minevikus, ning eriti tuleb turgutada energiasektori võimet teha vajalikke investeeringuid energiasüsteemi. See nõuab, et valitsused võtaksid kindlaid kohustusi, mis peavad olema kooskõlas Euroopa energia siseturuga.

| 1.5. | Energia siseturu kujundamine tuleb lõpule viia, ent oma täieliku potentsiaali saavutamiseks tuleb seda toetada asjakohaste turupõhiste vahenditega, riiklike energiapoliitikate tõelise koordineerimisega ELi tasandil ja selge ühise suuna abil. Läbipaistvate ja korrektsete andmete veelkordne rõhutamine on hädavajalik eeltingimus. Silmas tuleb pidada asjaomaste liikmesriikide erilist olukorda, nt nn energiasaarte olemasolu. Hindade läbivaatamisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et väljaarendamata taristuta, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid, ei ole ühist energia siseturgu võimalik saavutada ja riigid ei saa kasutada selle eeliseid. |
| --- | --- |

1.5.

Energia siseturu kujundamine tuleb lõpule viia, ent oma täieliku potentsiaali saavutamiseks tuleb seda toetada asjakohaste turupõhiste vahenditega, riiklike energiapoliitikate tõelise koordineerimisega ELi tasandil ja selge ühise suuna abil. Läbipaistvate ja korrektsete andmete veelkordne rõhutamine on hädavajalik eeltingimus. Silmas tuleb pidada asjaomaste liikmesriikide erilist olukorda, nt nn energiasaarte olemasolu. Hindade läbivaatamisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et väljaarendamata taristuta, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid, ei ole ühist energia siseturgu võimalik saavutada ja riigid ei saa kasutada selle eeliseid.

| 1.6. | Kulude optimeerimine tänu ELi tasandil toimuvale tihedamale koordineerimisele ja solidaarsusele on äärmiselt oluline, eelkõige seepärast, et energiapoliitika üle otsustamine jääb endiselt liikmesriikide otsese kontrolli alla. Senini on selline koordineerimine olnud puudulik, vaja on uut lähenemisviisi. Väga oluline on ka liikmesriikide solidaarsus ajal, mil tarnete ebakindlus suureneb, samuti tuleb panna suuremat rõhku edasisele ühisele teadus- ja arendustegevusele, et lahendada energiatootmises ja tarneahelas ilmnenud probleeme. |
| --- | --- |

1.6.

Kulude optimeerimine tänu ELi tasandil toimuvale tihedamale koordineerimisele ja solidaarsusele on äärmiselt oluline, eelkõige seepärast, et energiapoliitika üle otsustamine jääb endiselt liikmesriikide otsese kontrolli alla. Senini on selline koordineerimine olnud puudulik, vaja on uut lähenemisviisi. Väga oluline on ka liikmesriikide solidaarsus ajal, mil tarnete ebakindlus suureneb, samuti tuleb panna suuremat rõhku edasisele ühisele teadus- ja arendustegevusele, et lahendada energiatootmises ja tarneahelas ilmnenud probleeme.

| 1.7. | Likviidsete gaasibörside väljaarendamine liikmesriikide rühmade hulgas võib kulusid optimeerida ja vähendada, lahutades gaasi ja nafta hinnad ning andes tootjatele suurema paindlikkuse. |
| --- | --- |

1.7.

Likviidsete gaasibörside väljaarendamine liikmesriikide rühmade hulgas võib kulusid optimeerida ja vähendada, lahutades gaasi ja nafta hinnad ning andes tootjatele suurema paindlikkuse.

| 1.8. | Koordineerimise parandamiseks kutsub komitee üles võtma meetmeid ja eraldama otsetoetusi ulatuslikule programmile, mis hõlmab energiateemalist dialoogi Euroopa tasandil. Sellesse tuleks kaasata energiatarbijad, nii kodumajapidamised kui tööstused, ning energiaahela ettevõtete ja ametite sidusrühmad koos kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi ametkondadega. |
| --- | --- |

1.8.

Koordineerimise parandamiseks kutsub komitee üles võtma meetmeid ja eraldama otsetoetusi ulatuslikule programmile, mis hõlmab energiateemalist dialoogi Euroopa tasandil. Sellesse tuleks kaasata energiatarbijad, nii kodumajapidamised kui tööstused, ning energiaahela ettevõtete ja ametite sidusrühmad koos kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi ametkondadega.

| 1.9. | See kaasav, esindav, sõltumatu ja läbipaistev Euroopa energiadialoog peaks looma aluse komisjoni väljapakutud uuele juhtimisprotsessile 2030. aasta raampaketis kehtestatud energia- ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.9.

See kaasav, esindav, sõltumatu ja läbipaistev Euroopa energiadialoog peaks looma aluse komisjoni väljapakutud uuele juhtimisprotsessile 2030. aasta raampaketis kehtestatud energia- ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks.

2.   Sissejuhatus ja taustteave

| 2.1. | Viimastel aastatel on energiahinnad, eelkõige elektri omad, tõusnud enamikule ELi kodu- ja tööstustarbijale määral, mis ületab inflatsiooni. Kodumajapidamised üle kogu Euroopa on tunnetanud hinnatõusu mõju nende kodustele eelarvetele ning mõnes liikmesriigis on märkimisväärselt tõusnud kütteostuvõimetus. See on mõjutanud ka mõne, eelkõige energiamahuka tööstusharu konkurentsivõimet. Varasematel aastatel on tööstussektor tihti vastanud kõrgetele hindadele energiatõhususe parandamise ja spetsialiseerumisega kõrgema lisandväärtusega toodangule, ent mänguruum selles vallas näib ahtaks muutuvat. Majanduslangus on survet veelgi kasvatanud ning energiatõhususele ja kokkuhoiule vaatamata kasvavad kulud enamike tarbijate jaoks edasi. |
| --- | --- |

2.1.

Viimastel aastatel on energiahinnad, eelkõige elektri omad, tõusnud enamikule ELi kodu- ja tööstustarbijale määral, mis ületab inflatsiooni. Kodumajapidamised üle kogu Euroopa on tunnetanud hinnatõusu mõju nende kodustele eelarvetele ning mõnes liikmesriigis on märkimisväärselt tõusnud kütteostuvõimetus. See on mõjutanud ka mõne, eelkõige energiamahuka tööstusharu konkurentsivõimet. Varasematel aastatel on tööstussektor tihti vastanud kõrgetele hindadele energiatõhususe parandamise ja spetsialiseerumisega kõrgema lisandväärtusega toodangule, ent mänguruum selles vallas näib ahtaks muutuvat. Majanduslangus on survet veelgi kasvatanud ning energiatõhususele ja kokkuhoiule vaatamata kasvavad kulud enamike tarbijate jaoks edasi.

| 2.2. | Euroopa Komisjon esitles 2014. aasta jaanuaris kaht ühte paketti kuuluvat olulist aruannet, mis on otseselt seotud hindade ja kuludega. Üks neist on komisjoni talituste töödokument energiahindade ja -kulude kohta Euroopas ja teine dokument käsitleb energiamajanduslikke arenguid Euroopas (‘Energy Economic Developments in Europe’). Paketis seatakse energia- ja kliimaalased eesmärgid aastani 2030 ning sedastatakse, et kliimakaitset, tööstuse konkurentsivõime säilitamist ja kodanikele taskukohase energia pakkumist on võimalik ühitada. See nõuab heitkoguste vähendamisest ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisest tuleneva konkreetse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kasu ühtset mõistmist, selle tunnustamist ja vastava teabe vahetamist. Paketis tunnistatakse selgelt, et üldsuse toetus on otsustava tähtsusega ning et vaja on realistlikumat lähenemisviisi probleemidele, eelkõige nendele, mis puudutavad rahastamist. Euroopa Komisjon väidab, et ‘eesmärgid edastavad tugeva signaali turule, julgustades erasektorit tegema investeeringuid uutesse torujuhtmetesse ja elektrivõrkudesse või vähese CO2-heitega tehnoloogiasse’ (1). |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa Komisjon esitles 2014. aasta jaanuaris kaht ühte paketti kuuluvat olulist aruannet, mis on otseselt seotud hindade ja kuludega. Üks neist on komisjoni talituste töödokument energiahindade ja -kulude kohta Euroopas ja teine dokument käsitleb energiamajanduslikke arenguid Euroopas (‘Energy Economic Developments in Europe’). Paketis seatakse energia- ja kliimaalased eesmärgid aastani 2030 ning sedastatakse, et kliimakaitset, tööstuse konkurentsivõime säilitamist ja kodanikele taskukohase energia pakkumist on võimalik ühitada. See nõuab heitkoguste vähendamisest ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisest tuleneva konkreetse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kasu ühtset mõistmist, selle tunnustamist ja vastava teabe vahetamist. Paketis tunnistatakse selgelt, et üldsuse toetus on otsustava tähtsusega ning et vaja on realistlikumat lähenemisviisi probleemidele, eelkõige nendele, mis puudutavad rahastamist. Euroopa Komisjon väidab, et ‘eesmärgid edastavad tugeva signaali turule, julgustades erasektorit tegema investeeringuid uutesse torujuhtmetesse ja elektrivõrkudesse või vähese CO2-heitega tehnoloogiasse’ (1).

| 2.3. | Käesoleva arvamuse teemaks olevas energiahindu ja -kulusid käsitlevas teatises märgitakse (nagu seda teeb ka Rahvusvaheline Energiaagentuur (2)), et kombinatsioon maailmaturu hindadest, hädavajalikest ulatuslikest investeeringutest taristutesse ja energiatõhususe suurendamisse koos kliimaga seotud maksudega hoiavad energiahinnad ka edaspidi praegusel ajalooliselt kõrgel tasemel. See ei avaldada mitte üksnes suurt mõju tarbijatele; praegune elektrienergia hulgihind elektrienergia sektorile, mis on umbes 40 eurot MWh kohta, ei võimalda sektoril teha vajalikke investeeringuid ei vananenud rajatistesse ega võidelda kliimamuutustega. Käesolevas arvamuses keskendutakse kodanikuühiskonna võimalikule reaktsioonile ja sellele, mil määral on võimalik anda tugevaid turusignaale ja poliitilisi reaktsioone, et aidata kaasa poliitiliste eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

2.3.

Käesoleva arvamuse teemaks olevas energiahindu ja -kulusid käsitlevas teatises märgitakse (nagu seda teeb ka Rahvusvaheline Energiaagentuur (2)), et kombinatsioon maailmaturu hindadest, hädavajalikest ulatuslikest investeeringutest taristutesse ja energiatõhususe suurendamisse koos kliimaga seotud maksudega hoiavad energiahinnad ka edaspidi praegusel ajalooliselt kõrgel tasemel. See ei avaldada mitte üksnes suurt mõju tarbijatele; praegune elektrienergia hulgihind elektrienergia sektorile, mis on umbes 40 eurot MWh kohta, ei võimalda sektoril teha vajalikke investeeringuid ei vananenud rajatistesse ega võidelda kliimamuutustega. Käesolevas arvamuses keskendutakse kodanikuühiskonna võimalikule reaktsioonile ja sellele, mil määral on võimalik anda tugevaid turusignaale ja poliitilisi reaktsioone, et aidata kaasa poliitiliste eesmärkide saavutamisele.

3.   Komisjoni teatise kokkuvõte

| 3.1. | Vaatamata suhteliselt stabiilsetele elektrienergia ja gaasi hulgihindadele on pärast 2008. aastat viiel aastal energia jaehinnad Euroopas tõusnud, mõnes liikmesriigis vägagi suurel määral. Eelkõige majanduslanguse perioodil oli selle mõju kodu- ja tööstustarbijatele märgatav ning jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. Liikmesriikide vahel valitsevad suured erinevused ja mõnes liikmesriigis maksavad tarbijad 250–400 % rohkem kui teistes. Märkimisväärse osa sellest tõusust on põhjustanud ülekande- ja jaotuskulude ning maksude ja lõivude suurenemine. Siiski moodustab kõige suurema osa tarbijahinnast endiselt primaarenergia hind. |
| --- | --- |

3.1.

Vaatamata suhteliselt stabiilsetele elektrienergia ja gaasi hulgihindadele on pärast 2008. aastat viiel aastal energia jaehinnad Euroopas tõusnud, mõnes liikmesriigis vägagi suurel määral. Eelkõige majanduslanguse perioodil oli selle mõju kodu- ja tööstustarbijatele märgatav ning jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. Liikmesriikide vahel valitsevad suured erinevused ja mõnes liikmesriigis maksavad tarbijad 250–400 % rohkem kui teistes. Märkimisväärse osa sellest tõusust on põhjustanud ülekande- ja jaotuskulude ning maksude ja lõivude suurenemine. Siiski moodustab kõige suurema osa tarbijahinnast endiselt primaarenergia hind.

| 3.2. | ELi valitsused peavad 2014. aastal viima lõpule energia siseturu väljakujundamise. Turu liberaliseerimine hoogustab investeeringuid ja konkurentsi ning parandab tõhusust mitmes valdkonnas, mille tulemuseks oleks kasu madalamate hindade näol. Kodutarbijad ja tööstusettevõtted (eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) saavad vähendada oma energiaarvet, vahetades senise energiatarnija soodsama vastu, kui tarnijaid on piisavalt. |
| --- | --- |

3.2.

ELi valitsused peavad 2014. aastal viima lõpule energia siseturu väljakujundamise. Turu liberaliseerimine hoogustab investeeringuid ja konkurentsi ning parandab tõhusust mitmes valdkonnas, mille tulemuseks oleks kasu madalamate hindade näol. Kodutarbijad ja tööstusettevõtted (eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) saavad vähendada oma energiaarvet, vahetades senise energiatarnija soodsama vastu, kui tarnijaid on piisavalt.

| 3.3. | ELi valitsused peavad edasi arendama ka energiataristut, mitmekesistama energiatarnijaid ja varustustrasse ning esindama läbirääkimistel suurte energiaparteritega ühist seisukohta. |
| --- | --- |

3.3.

ELi valitsused peavad edasi arendama ka energiataristut, mitmekesistama energiatarnijaid ja varustustrasse ning esindama läbirääkimistel suurte energiaparteritega ühist seisukohta.

| 3.4. | Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et lõpptarbijate ja maksumaksjate rahastatud energiapoliitikat viidaks ellu nii kulutõhusalt kui võimalik ja et järgitaks parimaid tavasid. |
| --- | --- |

3.4.

Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et lõpptarbijate ja maksumaksjate rahastatud energiapoliitikat viidaks ellu nii kulutõhusalt kui võimalik ja et järgitaks parimaid tavasid.

| 3.5. | EL ja liikmesriikide valitsused peavad tegema enam võrgukulude ja vastavate tavade võrdlemisel. Üleeuroopalises võrkude haldamise ühtlustamises peitub potentsiaal tõhususe suurendamiseks ja hinna võrgukulude komponenti vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

EL ja liikmesriikide valitsused peavad tegema enam võrgukulude ja vastavate tavade võrdlemisel. Üleeuroopalises võrkude haldamise ühtlustamises peitub potentsiaal tõhususe suurendamiseks ja hinna võrgukulude komponenti vähendamiseks.

| 3.6. | Kodutarbijad ja tööstusettevõtted saavad mingil määral hoida energiahindu kontrolli all energiatõhusust parandades. Tarbijate vabatahtlikud meetmed oma energiatarbimise ulatuse või aja kohandamiseks (nõudlusele reageerimine) ja innovaatilised energiatehnoloogiad võivad aidata säästa energiat ja raha. |
| --- | --- |

3.6.

Kodutarbijad ja tööstusettevõtted saavad mingil määral hoida energiahindu kontrolli all energiatõhusust parandades. Tarbijate vabatahtlikud meetmed oma energiatarbimise ulatuse või aja kohandamiseks (nõudlusele reageerimine) ja innovaatilised energiatehnoloogiad võivad aidata säästa energiat ja raha.

| 3.7. | ELi peab jätkama oma pingutusi koostöös rahvusvaheliste partneritega energiatoetuste ja ekspordipiirangute valdkonnas ning aitama kaitsta teatud tööstustarbijaid rahaeraldiste ning maksu- ja lõivuvabastuste ja -vähenduste abil. |
| --- | --- |

3.7.

ELi peab jätkama oma pingutusi koostöös rahvusvaheliste partneritega energiatoetuste ja ekspordipiirangute valdkonnas ning aitama kaitsta teatud tööstustarbijaid rahaeraldiste ning maksu- ja lõivuvabastuste ja -vähenduste abil.

| 3.8. | Põhimõtteliselt pooldab komisjon ELi energia siseturu kujundamise lõpuleviimist ning väidab, et kodu- ja tööstustarbijad peaksid võtma meetmeid oma energiatõhususe parandamiseks, võtma kasutusele nõudlusele reageerimise ja uued energiatehnoloogiad ning uuendused, et säästa energiat ja raha, ning et liikmesriigid peavad olulisel määral parandama ülekannet ja jaotust. Märgitakse, et taastuvenergia kasvul võib olla otsene mõju energiajulgeoleku parandamisele. Samuti tunnistatakse seda, et mõnes liikmesriigis tuleb võtta meetmeid seoses kodutarbijate kütteostuvõimetusega ja seda tuleb teha eelkõige sotsiaalpoliitilisi meetmeid kasutades. Kui tööstusettevõtete energiaalane konkurentsiolukord peaks halvenema, nagu eeldatud, siis tuleb ka sellega tegeleda ja eelkõige WTO kaudu, viies miinimumini rahvusvahelisel tasandil konkureerivate riikide makstavad energiatoetused ja ka teised rahaeraldised. |
| --- | --- |

3.8.

Põhimõtteliselt pooldab komisjon ELi energia siseturu kujundamise lõpuleviimist ning väidab, et kodu- ja tööstustarbijad peaksid võtma meetmeid oma energiatõhususe parandamiseks, võtma kasutusele nõudlusele reageerimise ja uued energiatehnoloogiad ning uuendused, et säästa energiat ja raha, ning et liikmesriigid peavad olulisel määral parandama ülekannet ja jaotust. Märgitakse, et taastuvenergia kasvul võib olla otsene mõju energiajulgeoleku parandamisele. Samuti tunnistatakse seda, et mõnes liikmesriigis tuleb võtta meetmeid seoses kodutarbijate kütteostuvõimetusega ja seda tuleb teha eelkõige sotsiaalpoliitilisi meetmeid kasutades. Kui tööstusettevõtete energiaalane konkurentsiolukord peaks halvenema, nagu eeldatud, siis tuleb ka sellega tegeleda ja eelkõige WTO kaudu, viies miinimumini rahvusvahelisel tasandil konkureerivate riikide makstavad energiatoetused ja ka teised rahaeraldised.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komisjoni pakutud strateegilisel lahendusel on kolm esmatähtsat aspekti. Esiteks, kas sõltumata energia siseturu lõpuleviimisest on otstarbekas jätkata või isegi intensiivistada majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise lähenemisviisi, nii nagu seda rõhutati 2030. aasta raamistikus, ning millist mõju avaldaks see energiahindadele ja -kuludele? Teiseks, kas tõhusa sotsiaaldialoogi abil saab veenda kodanikuühiskonda, et selline lähenemine on õigustatud ja aktsepteeritav? Kolmandaks, kas on võimalik mõjutada turgu tegema Euroopas erainvesteeringuid uutesse torujuhtmetesse ja elektrivõrkudesse ning vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse? |
| --- | --- |

4.1.

Komisjoni pakutud strateegilisel lahendusel on kolm esmatähtsat aspekti. Esiteks, kas sõltumata energia siseturu lõpuleviimisest on otstarbekas jätkata või isegi intensiivistada majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise lähenemisviisi, nii nagu seda rõhutati 2030. aasta raamistikus, ning millist mõju avaldaks see energiahindadele ja -kuludele? Teiseks, kas tõhusa sotsiaaldialoogi abil saab veenda kodanikuühiskonda, et selline lähenemine on õigustatud ja aktsepteeritav? Kolmandaks, kas on võimalik mõjutada turgu tegema Euroopas erainvesteeringuid uutesse torujuhtmetesse ja elektrivõrkudesse ning vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse?

| 4.2. | Energia tervikuna, kõigis oma eri vormides, on väärtuse alusel ilmselt kõige laiaulatuslikumalt kaubeldav globaalne tooraine. Energia keskne koht majanduse arengus tingib, et lähitulevikus tuleb teha suuri investeeringuid teadustegevusse, uuringutesse, arendustöösse ning energia tootmisse ja ülekandmisse. See kehtib ka hiljuti esile tõstetud vajaduse suhtes tagada kindel energiavarustus. Tavaliselt iseloomustatakse seda ütlusega ‘Tuled peavad jääma põlema’, milles sõna ‘tuled’ all mõistetakse energia asendamatut rolli moodsas ühiskonnas. Tuleb tunnistada, et praegu sõltub energiapoliitika teiste eesmärkide edukus, olgu siis riigi või ELi tasandil, tõenäoliselt varustuskindlusest – tegurist, millele tuleks teatises suuremat tähelepanu pöörata ja millega võivad kaasneda täiendavad kulud. |
| --- | --- |

4.2.

Energia tervikuna, kõigis oma eri vormides, on väärtuse alusel ilmselt kõige laiaulatuslikumalt kaubeldav globaalne tooraine. Energia keskne koht majanduse arengus tingib, et lähitulevikus tuleb teha suuri investeeringuid teadustegevusse, uuringutesse, arendustöösse ning energia tootmisse ja ülekandmisse. See kehtib ka hiljuti esile tõstetud vajaduse suhtes tagada kindel energiavarustus. Tavaliselt iseloomustatakse seda ütlusega ‘Tuled peavad jääma põlema’, milles sõna ‘tuled’ all mõistetakse energia asendamatut rolli moodsas ühiskonnas. Tuleb tunnistada, et praegu sõltub energiapoliitika teiste eesmärkide edukus, olgu siis riigi või ELi tasandil, tõenäoliselt varustuskindlusest – tegurist, millele tuleks teatises suuremat tähelepanu pöörata ja millega võivad kaasneda täiendavad kulud.

| 4.3. | Samas tuleb jätkuvalt tunnistada ja taas rõhutada mitmeid ülemaailmsel tasemel olulisi tegureid, et katta kulud, mida lühikeses või keskmises perspektiivis nõuab üleminek vähese CO2-heitega energiatootmisele.






  — | Energiatootmine avaldab märkimisväärset mõju meie planeedi keskkonnale ja meile endile, mis väljendub eelkõige kliimamuutustes, ent samuti ka eri laadi mõjus tervisele. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Samas tuleb jätkuvalt tunnistada ja taas rõhutada mitmeid ülemaailmsel tasemel olulisi tegureid, et katta kulud, mida lühikeses või keskmises perspektiivis nõuab üleminek vähese CO2-heitega energiatootmisele.

—

Energiatootmine avaldab märkimisväärset mõju meie planeedi keskkonnale ja meile endile, mis väljendub eelkõige kliimamuutustes, ent samuti ka eri laadi mõjus tervisele.

| — | 82 % meie praegusest ülemaailmsest energianõudlusest on kaetud fossiilsete kütustega, mille varud on pikas perspektiivis lõplikud. |
| --- | --- |

—

82 % meie praegusest ülemaailmsest energianõudlusest on kaetud fossiilsete kütustega, mille varud on pikas perspektiivis lõplikud.

| — | Eeldatav varude nappus (naftatootmise tippaeg jne) ei saa olema nii suur tänu uute leiukohtade avastamisele või uute kaevandamisprotsesside väljatöötamisele ning lisaks avaldab turg tugevat survet, et kasutataks mittetraditsiooniliste fossiilsete kütuste varusid. |
| --- | --- |

—

Eeldatav varude nappus (naftatootmise tippaeg jne) ei saa olema nii suur tänu uute leiukohtade avastamisele või uute kaevandamisprotsesside väljatöötamisele ning lisaks avaldab turg tugevat survet, et kasutataks mittetraditsiooniliste fossiilsete kütuste varusid.

| — | Kui me kasutame ära kõigest ühe kolmandiku teadaolevatest fossiilsete kütuste varudest, on see enam kui piisav, et planeet ületaks kasvuhoonegaasidele kehtestatud 450 ppm (2 oC) taseme, ent siiski tehakse jätkuvalt hiiglaslikke investeeringuid uutesse avastamis- ja kaevandamistehnikatesse (3). |
| --- | --- |

—

Kui me kasutame ära kõigest ühe kolmandiku teadaolevatest fossiilsete kütuste varudest, on see enam kui piisav, et planeet ületaks kasvuhoonegaasidele kehtestatud 450 ppm (2 oC) taseme, ent siiski tehakse jätkuvalt hiiglaslikke investeeringuid uutesse avastamis- ja kaevandamistehnikatesse (3).

Paratamatult on lõpuks vaja minna fossiilsetelt kütustelt üle teistele energialiikidele. Selle ülemineku kiirus on eluliselt oluline – see peab olema piisavalt kiire, et ennetada ülemäärast mõju kliimale ning säilitada samas stabiilsed majanduslikud ja sotsiaalsed struktuurid. Seejuures on otsustava tähtsusega ühised ülemaailmsed pingutused ning ELi majandussuutlikkuse säilitamine, et panustada sellesse üleminekusse. Kliimamuutuste piiramiseks on oluline saavutada ülemaailmne ühtsus. Euroopa juhtpositsioonile asumisega võivad kaasneda riskid, nagu konkurentsivõime kaotamine ning tööstuste ja süsinikdioksiidi heitmete ümberpaiknemine.

| 4.4. | Praeguseks on selge, et turud üksi ei tule sotsiaalsete ja keskkonnaalaste teemade käsitlemisega tihti toime – see ei ole ka nende roll. Komitee usub, et kuigi turud näitavaid sageli häid tulemusi kulusid ja tõhusust puudutavate lühiajaliste eesmärkide osas, tuleb turud tõhusate turupõhiste vahendite abil ümber korraldada, et võimaldada neil arvestada ka sotsiaalsete prioriteetidega (4). See nõuab häid õigusakte, kodanikuühiskonna toetust ja kaasamist ning ettevõtjate kindlat kohustumist võtma sotsiaalset vastutust. |
| --- | --- |

4.4.

Praeguseks on selge, et turud üksi ei tule sotsiaalsete ja keskkonnaalaste teemade käsitlemisega tihti toime – see ei ole ka nende roll. Komitee usub, et kuigi turud näitavaid sageli häid tulemusi kulusid ja tõhusust puudutavate lühiajaliste eesmärkide osas, tuleb turud tõhusate turupõhiste vahendite abil ümber korraldada, et võimaldada neil arvestada ka sotsiaalsete prioriteetidega (4). See nõuab häid õigusakte, kodanikuühiskonna toetust ja kaasamist ning ettevõtjate kindlat kohustumist võtma sotsiaalset vastutust.

| 4.5. | Seni kuni ühiskond ei mõista dilemmat, mille ees seisavad nii EL kui ülejäänud maailm, ei saa tekkida poliitilist tahet ega tarbijatepoolset aktsepteerimist. Hinnatõus jätkub tõenäoliselt ka tulevikus ja tarbijad jätkavad nende hinnatõusude vastu protesteerimist. Küsimus on selles, kuidas vähendada hinnatõusude poliitilist ja sotsiaalset mõju. |
| --- | --- |

4.5.

Seni kuni ühiskond ei mõista dilemmat, mille ees seisavad nii EL kui ülejäänud maailm, ei saa tekkida poliitilist tahet ega tarbijatepoolset aktsepteerimist. Hinnatõus jätkub tõenäoliselt ka tulevikus ja tarbijad jätkavad nende hinnatõusude vastu protesteerimist. Küsimus on selles, kuidas vähendada hinnatõusude poliitilist ja sotsiaalset mõju.

| 4.6. | Komitee usub, et kõige tõhusam lähenemisviis on kaasata Euroopa energiatarbijad – nii kodu- kui tööstustarbijad – ning energiaahelasse kuuluvate ettevõtete ja asutuste sidusrühmad täiel määral nende teemade üle peetavasse aktiivsesse ja loomingulisse dialoogi, mis viib lõpuks konkreetsete meetmeteni. |
| --- | --- |

4.6.

Komitee usub, et kõige tõhusam lähenemisviis on kaasata Euroopa energiatarbijad – nii kodu- kui tööstustarbijad – ning energiaahelasse kuuluvate ettevõtete ja asutuste sidusrühmad täiel määral nende teemade üle peetavasse aktiivsesse ja loomingulisse dialoogi, mis viib lõpuks konkreetsete meetmeteni.

| 4.7. | Praeguses teatises ei ole kuigi palju viiteid sellisele lähenemisviisile. Kuigi sõna ‘turud’ on kasutatud teatises 41 korda, on ‘kaasatusele’, ‘kodanikele’, ‘dialoogile’ või ‘konsulteerimisele’ viidatud kokku kõigest kolm korda ja sedagi möödaminnes. Sama kehtib ka 2020.–2030. aasta poliitika raamdokumendi kohta. |
| --- | --- |

4.7.

Praeguses teatises ei ole kuigi palju viiteid sellisele lähenemisviisile. Kuigi sõna ‘turud’ on kasutatud teatises 41 korda, on ‘kaasatusele’, ‘kodanikele’, ‘dialoogile’ või ‘konsulteerimisele’ viidatud kokku kõigest kolm korda ja sedagi möödaminnes. Sama kehtib ka 2020.–2030. aasta poliitika raamdokumendi kohta.

| 4.8. | Kõnealuse teema puhul on ülimalt olulised järjepidevus ja tegutsemine. 2011. aastal avaldatud raamdokumendis ‘Energia tegevuskava aastani 2050’ tunnistati ja käsitleti seda seisukohta (vt punkt 3.4 ‘Üldsuse kaasamine on eluliselt vajalik’), ent suuremate tegudeni ei ole jõutud. |
| --- | --- |

4.8.

Kõnealuse teema puhul on ülimalt olulised järjepidevus ja tegutsemine. 2011. aastal avaldatud raamdokumendis ‘Energia tegevuskava aastani 2050’ tunnistati ja käsitleti seda seisukohta (vt punkt 3.4 ‘Üldsuse kaasamine on eluliselt vajalik’), ent suuremate tegudeni ei ole jõutud.

| 4.9. | Seepärast kutsub komitee ELi institutsioone ja liimesriike üles võtma kiiremas korras vastu Euroopa energiadialoogi raamistiku (vastavalt komitee poolt 2013. aastal arvamuses ‘Üldsuse kaasamise ja osalemise vajaduse ja meetodite uurimine energiapoliitika valdkonnas’ (5) tehtud ettepanekule) ja tegutsema sellele vastavalt. Sellisel dialoogil võiks olla oluline roll ELi ülese juhtimisprotsessi loomisel energia ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks ja selle ellu viimisel. |
| --- | --- |

4.9.

Seepärast kutsub komitee ELi institutsioone ja liimesriike üles võtma kiiremas korras vastu Euroopa energiadialoogi raamistiku (vastavalt komitee poolt 2013. aastal arvamuses ‘Üldsuse kaasamise ja osalemise vajaduse ja meetodite uurimine energiapoliitika valdkonnas’ (5) tehtud ettepanekule) ja tegutsema sellele vastavalt. Sellisel dialoogil võiks olla oluline roll ELi ülese juhtimisprotsessi loomisel energia ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks ja selle ellu viimisel.

| 4.10. | Asjaomase protsessi keskmes peaksid olema järgmised aspektid:






  — | tuleb panna rohkem rõhku läbipaistvusele, jõulistele õigusaktidele ja juhtimisele kõigil tasanditel; |
| --- | --- | --- |

4.10.

Asjaomase protsessi keskmes peaksid olema järgmised aspektid:

—

tuleb panna rohkem rõhku läbipaistvusele, jõulistele õigusaktidele ja juhtimisele kõigil tasanditel;

| — | kodanikud/tarbijad peaksid paremini mõistma ning rohkem usaldama energiaturu toimimist, seda saab edendada asjakohase väljaõppe ja nõustamisega; |
| --- | --- |

—

kodanikud/tarbijad peaksid paremini mõistma ning rohkem usaldama energiaturu toimimist, seda saab edendada asjakohase väljaõppe ja nõustamisega;

| — | avalikkus peab olema suuremal määral kaasatud riigi ja ELi energiakandjate kombinatsiooni määramisse; |
| --- | --- |

—

avalikkus peab olema suuremal määral kaasatud riigi ja ELi energiakandjate kombinatsiooni määramisse;

| — | liikmesriigid peavad olema paindlikud riigi energiakandjate kombinatsiooni ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikate valimisel ning samas tuleb liikuda lähenemise suunas ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peavad olema paindlikud riigi energiakandjate kombinatsiooni ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikate valimisel ning samas tuleb liikuda lähenemise suunas ELi tasandil;

| — | turgude integreerimise kontekstis tuleb saavutada riiklikud eesmärgid (kasvuhoonegaasid, taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus). |
| --- | --- |

—

turgude integreerimise kontekstis tuleb saavutada riiklikud eesmärgid (kasvuhoonegaasid, taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus).

| 4.11. | Juba eelnevalt on mainitud, et energiahinnad ELis on väga erinevad. Kuigi nendes suurtes erinevustes on mingi osa tootmisviiside erinevustel ja varustuskuludel, annavad märkimisväärse panuse siiski energiale kehtestatud maksud ja lõivud. Kõigis liikmesriikides moodustavad energiamaksud märkimisväärse osa valitsuse sissetulekust ja isegi kui naftale kehtestatud maksud välja jätta, oleks väga keeruline leida teisi sissetulekuallikaid, et kompenseerida maksude alandamist (6). |
| --- | --- |

4.11.

Juba eelnevalt on mainitud, et energiahinnad ELis on väga erinevad. Kuigi nendes suurtes erinevustes on mingi osa tootmisviiside erinevustel ja varustuskuludel, annavad märkimisväärse panuse siiski energiale kehtestatud maksud ja lõivud. Kõigis liikmesriikides moodustavad energiamaksud märkimisväärse osa valitsuse sissetulekust ja isegi kui naftale kehtestatud maksud välja jätta, oleks väga keeruline leida teisi sissetulekuallikaid, et kompenseerida maksude alandamist (6).

| 4.12. | Samas tuleb samuti märkida seda, et avalikkus on aktsepteerinud, ehkki vastumeelselt, kõrgeid makse teatud energialiikidele. ELis moodustavad naftale kehtestatud maksud enam kui 55 % nafta hinnast, Ameerika Ühendriikides näiteks 14 % ja Jaapanis 41 %. |
| --- | --- |

4.12.

Samas tuleb samuti märkida seda, et avalikkus on aktsepteerinud, ehkki vastumeelselt, kõrgeid makse teatud energialiikidele. ELis moodustavad naftale kehtestatud maksud enam kui 55 % nafta hinnast, Ameerika Ühendriikides näiteks 14 % ja Jaapanis 41 %.

| 4.13. | Silmas tuleb pidada asjaomaste liikmesriikide erilist olukorda, nt nn energiasaarte olemasolu. Hindade läbivaatamisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et väljaarendamata taristuta, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid, ei ole ühist energia siseturgu võimalik saavutada ja riigid ei saa kasutada selle eeliseid. |
| --- | --- |

4.13.

Silmas tuleb pidada asjaomaste liikmesriikide erilist olukorda, nt nn energiasaarte olemasolu. Hindade läbivaatamisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et väljaarendamata taristuta, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid, ei ole ühist energia siseturgu võimalik saavutada ja riigid ei saa kasutada selle eeliseid.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Energia siseturu loomine on eriti problemaatiline, kuna energiavarustuse kindlus on ülimalt oluline riiklik huvi, mis on vaatamata energia siseturu suunas toimunud arengutele jäänud endiselt suures osas riikide otsese kontrolli või mõju alla. Tehnilised aspektid, ressursid ja geograafiat puudutavad tegurid on samuti kaasa aidanud turu toimimise keerukusele, kui seda võrrelda näiteks tarbekaupade eri liikidega. |
| --- | --- |

5.1.

Energia siseturu loomine on eriti problemaatiline, kuna energiavarustuse kindlus on ülimalt oluline riiklik huvi, mis on vaatamata energia siseturu suunas toimunud arengutele jäänud endiselt suures osas riikide otsese kontrolli või mõju alla. Tehnilised aspektid, ressursid ja geograafiat puudutavad tegurid on samuti kaasa aidanud turu toimimise keerukusele, kui seda võrrelda näiteks tarbekaupade eri liikidega.

| 5.1.1. | 2009. aastal kolmandas energiapaketis kehtestatud eesmärki – elektri ja gaasi ühisturu lõpuleviimist – ei saavutata ning energiaturu liberaliseerimise olulised aspektid on osutunud väga raskesti saavutatavaks. Turgude integreerimise eelise saavutamine on leidnud vastuseisu valitsustes, ettevõtjate poolt ja ühiskonnas. Mõnes liikmesriigis kardetakse, et ulatuslikud muutused energia tootmises, tarnimises ja tarbimises võivad endaga kaasa tuua vastuvõetamatuid tagajärgi. |
| --- | --- |

5.1.1.

2009. aastal kolmandas energiapaketis kehtestatud eesmärki – elektri ja gaasi ühisturu lõpuleviimist – ei saavutata ning energiaturu liberaliseerimise olulised aspektid on osutunud väga raskesti saavutatavaks. Turgude integreerimise eelise saavutamine on leidnud vastuseisu valitsustes, ettevõtjate poolt ja ühiskonnas. Mõnes liikmesriigis kardetakse, et ulatuslikud muutused energia tootmises, tarnimises ja tarbimises võivad endaga kaasa tuua vastuvõetamatuid tagajärgi.

| 5.1.2. | Kuigi Kesk- ja Lääne-Euroopas leiab üldiselt aset hulgihindade ühtlustumine, siis jaehindades ei ole ühtlustumist täheldatud, kuna liikmesriigid kasutavad erinevaid riiklikke mehhanisme energiasektori investeeringute toetamiseks ning nende toetuskulude jaotamiseks lõpptarbijate vahel rakendatakse erinevaid lähenemisviise. Sellest tulenevalt on välja arenemas ‘madal’ elektriturg, mis parimal juhul optimeerib olemasoleva Euroopa süsteemi kasutamist. See ei ole aga piisav, kuna vaja on ‘sügavat’ turgu, mis stimuleeriks optimaalseid investeeringuid Euroopa tasandil, seda nii nende investeeringute võimaldamiseks kui ka nende kulutõhususe tagamiseks. Ülimalt oluline on näiteks toetusvahendite (nagu juurutamise eeskirjad ja tariifid) läbivaatamine ja parem koordineerimine. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kuigi Kesk- ja Lääne-Euroopas leiab üldiselt aset hulgihindade ühtlustumine, siis jaehindades ei ole ühtlustumist täheldatud, kuna liikmesriigid kasutavad erinevaid riiklikke mehhanisme energiasektori investeeringute toetamiseks ning nende toetuskulude jaotamiseks lõpptarbijate vahel rakendatakse erinevaid lähenemisviise. Sellest tulenevalt on välja arenemas ‘madal’ elektriturg, mis parimal juhul optimeerib olemasoleva Euroopa süsteemi kasutamist. See ei ole aga piisav, kuna vaja on ‘sügavat’ turgu, mis stimuleeriks optimaalseid investeeringuid Euroopa tasandil, seda nii nende investeeringute võimaldamiseks kui ka nende kulutõhususe tagamiseks. Ülimalt oluline on näiteks toetusvahendite (nagu juurutamise eeskirjad ja tariifid) läbivaatamine ja parem koordineerimine.

| 5.1.3. | See nõuab iseäranis gaasi puhul suuremat turulikviidsust ja börsipõhist hinnakujundust. Mõnes liikmeriigis on gaasiturud juba loodud, ent need ei ole ikka veel piisavalt likviidsed, et pakkuda elujõulist alternatiivi – laienevale – nafta hinna baasil indekseerimisele ja pakkuda turupõhist hinnakujundust. Seepärast on äärmiselt tähtis arendada välja piirkondlikud gaasibörsid ja parandada nende omavahelist seotust ülekandevõime, lepingutingimuste ja turulepääsu aspektist ning iseäranis seoses paindlike varustuskvootidega. Kui võimaldada energiatootjatele pääs gaasiturgudele, annab see neile suurema paindlikkuse tootmisperioodide optimeerimisel. Nad saavad vältida kahjumlikel perioodidel tootmist ja säilitavad rajatiste konkurentsivõime, vähendades sellega katmata kulusid, mis kantakse üle tarbijatele. |
| --- | --- |

5.1.3.

See nõuab iseäranis gaasi puhul suuremat turulikviidsust ja börsipõhist hinnakujundust. Mõnes liikmeriigis on gaasiturud juba loodud, ent need ei ole ikka veel piisavalt likviidsed, et pakkuda elujõulist alternatiivi – laienevale – nafta hinna baasil indekseerimisele ja pakkuda turupõhist hinnakujundust. Seepärast on äärmiselt tähtis arendada välja piirkondlikud gaasibörsid ja parandada nende omavahelist seotust ülekandevõime, lepingutingimuste ja turulepääsu aspektist ning iseäranis seoses paindlike varustuskvootidega. Kui võimaldada energiatootjatele pääs gaasiturgudele, annab see neile suurema paindlikkuse tootmisperioodide optimeerimisel. Nad saavad vältida kahjumlikel perioodidel tootmist ja säilitavad rajatiste konkurentsivõime, vähendades sellega katmata kulusid, mis kantakse üle tarbijatele.

| 5.1.4. | Senini ei ole veel täit selgust energiahinna detailsete komponentide kohta eri liikmesriikides. Komisjonil on käsil põhjalik uurimine, mille eesmärk on tuvastada energiahinnakomponendid ning muuta energiatoetuste ulatus ja mõju läbipaistvamaks. See uuring on otsustava tähtsusega aluse loomiseks võrdsetele tingimustele energiatootmises ja energiahinna kujundamises. Vaja on pidevalt koguda andmeid energiahindade ja -kulude kohta elektrijaamade tasandil, et parandada tööstussektori tegutsemistingimuste läbipaistvust, ent ka selleks, et võtta poliitika kujundamisel aluseks korrektsed andmed. Esimese sammuna teel kulutõhusate poliitiliste valikute ja avalikkusega peetavate mõttekate poliitiliste arutelude poole on oluline tagada läbipaistvus. See kehtib ka energiatarnijate kasumikomponentide taseme kohta. Asjakohase statistika puudumine võib õõnestada otsuste usaldusväärsust, mis väidetakse põhinevat tõenditel. Selline statistika tuleks muuta kättesaadavaks kõigil valitsustasandeil. |
| --- | --- |

5.1.4.

Senini ei ole veel täit selgust energiahinna detailsete komponentide kohta eri liikmesriikides. Komisjonil on käsil põhjalik uurimine, mille eesmärk on tuvastada energiahinnakomponendid ning muuta energiatoetuste ulatus ja mõju läbipaistvamaks. See uuring on otsustava tähtsusega aluse loomiseks võrdsetele tingimustele energiatootmises ja energiahinna kujundamises. Vaja on pidevalt koguda andmeid energiahindade ja -kulude kohta elektrijaamade tasandil, et parandada tööstussektori tegutsemistingimuste läbipaistvust, ent ka selleks, et võtta poliitika kujundamisel aluseks korrektsed andmed. Esimese sammuna teel kulutõhusate poliitiliste valikute ja avalikkusega peetavate mõttekate poliitiliste arutelude poole on oluline tagada läbipaistvus. See kehtib ka energiatarnijate kasumikomponentide taseme kohta. Asjakohase statistika puudumine võib õõnestada otsuste usaldusväärsust, mis väidetakse põhinevat tõenditel. Selline statistika tuleks muuta kättesaadavaks kõigil valitsustasandeil.

| 5.1.5. | Tööstussektor võib teha investeeringuid energiamahukuse vähendamiseks ja on seda ka juba teinud. Sellised investeeringud nõuavad aga vastuvõetavat tulumäära ja sellistel investeeringutel on kalduvus muutuda aja jooksul kallimaks. |
| --- | --- |

5.1.5.

Tööstussektor võib teha investeeringuid energiamahukuse vähendamiseks ja on seda ka juba teinud. Sellised investeeringud nõuavad aga vastuvõetavat tulumäära ja sellistel investeeringutel on kalduvus muutuda aja jooksul kallimaks.

| 5.1.6. | Varem on EL ja liikmesriigid aidanud kaitsta haavatavaid tööstusharusid, kasutades selleks kombinatsiooni tasuta heitekvootidest, erandite võimaldamisest maksu- ja lõivukohustustele ning mõnedel üksikutel juhtudel kompensatsioone. Arvestades seda, et lõhe ELi ja mõnede liidu peamiste kaubanduspartnerite kliimapoliitika kulude vahel lähitulevikus ei vähene, peaks Euroopa Komisjon hindama olemasolevat raamistikku ja otsima selliseid uusi lähenemisviise haavatavate tööstusharude toetamiseks, mis oleksid siseturuga paremini ühildatavad. |
| --- | --- |

5.1.6.

Varem on EL ja liikmesriigid aidanud kaitsta haavatavaid tööstusharusid, kasutades selleks kombinatsiooni tasuta heitekvootidest, erandite võimaldamisest maksu- ja lõivukohustustele ning mõnedel üksikutel juhtudel kompensatsioone. Arvestades seda, et lõhe ELi ja mõnede liidu peamiste kaubanduspartnerite kliimapoliitika kulude vahel lähitulevikus ei vähene, peaks Euroopa Komisjon hindama olemasolevat raamistikku ja otsima selliseid uusi lähenemisviise haavatavate tööstusharude toetamiseks, mis oleksid siseturuga paremini ühildatavad.

| 5.1.7. | Kuna energiajulgeolek on ülimalt oluline riiklik huvi, siis valitsused on nõus aktsepteerima võimalikke lisakulusid varustuse kindlustamiseks. Ning ka seoses sellega, et liikmesriikidel on suveräänsuse põhjustest tingituna keeruline jõuda rahuldava lahenduseni ELi tasandi juhtimisprotsessi osas, siis on nad valmis nõustuma vähem optimaalse turustruktuuriga. Vaatamata olukorrale energiaturul on solidaarsus pideva energiavarustuse seisukohast määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

5.1.7.

Kuna energiajulgeolek on ülimalt oluline riiklik huvi, siis valitsused on nõus aktsepteerima võimalikke lisakulusid varustuse kindlustamiseks. Ning ka seoses sellega, et liikmesriikidel on suveräänsuse põhjustest tingituna keeruline jõuda rahuldava lahenduseni ELi tasandi juhtimisprotsessi osas, siis on nad valmis nõustuma vähem optimaalse turustruktuuriga. Vaatamata olukorrale energiaturul on solidaarsus pideva energiavarustuse seisukohast määrava tähtsusega.

| 5.1.8. | Üldiselt võib öelda, et on vähe märke sellest, et liikmesriikides rakendatavates ulatuslikul määral erinevates energiapoliitikates tunnistataks suurema integratsiooni vajadust ELi tasandil. See õõnestab energia siseturgu ja edastab investeeringute aspektist segadusttekitavaid signaale. Komitee arvates tuleb astuda otsustav samm tõelise Euroopa energiaühenduse suunas, et koordineerida riiklikke energiastrateegiaid, eeskätt eesmärgiga tagada ELi energiavarustus madalaima hinnaga. |
| --- | --- |

5.1.8.

Üldiselt võib öelda, et on vähe märke sellest, et liikmesriikides rakendatavates ulatuslikul määral erinevates energiapoliitikates tunnistataks suurema integratsiooni vajadust ELi tasandil. See õõnestab energia siseturgu ja edastab investeeringute aspektist segadusttekitavaid signaale. Komitee arvates tuleb astuda otsustav samm tõelise Euroopa energiaühenduse suunas, et koordineerida riiklikke energiastrateegiaid, eeskätt eesmärgiga tagada ELi energiavarustus madalaima hinnaga.

5.2.   Majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine

| 5.2.1. | Teoorias on üleminek säästvamale ressursitõhusale majandusele hästi ette valmistatud. Praktikas on aga ülemineku tempot ja tõhusust mõjutanud majanduslangus, ülemaailmne konkurents ja liikmesriikide vahelised erimeelsused prioriteetide küsimuses (7). |
| --- | --- |

5.2.1.

Teoorias on üleminek säästvamale ressursitõhusale majandusele hästi ette valmistatud. Praktikas on aga ülemineku tempot ja tõhusust mõjutanud majanduslangus, ülemaailmne konkurents ja liikmesriikide vahelised erimeelsused prioriteetide küsimuses (7).

| 5.2.2. | Poliitilised avaldused majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise kohta on tihti olnud tühipaljad sõnad ELi säästva arengu strateegia eesmärgi toetamiseks, milles ei arvestata ei sellega kaasnevate majanduslike ja ühiskondlike muutuste ulatuse ega struktuuriliste komistuskividega. |
| --- | --- |

5.2.2.

Poliitilised avaldused majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise kohta on tihti olnud tühipaljad sõnad ELi säästva arengu strateegia eesmärgi toetamiseks, milles ei arvestata ei sellega kaasnevate majanduslike ja ühiskondlike muutuste ulatuse ega struktuuriliste komistuskividega.

| 5.2.3. | Seda eesmärki on tihti valesti tõlgendatud kui olemasoleva majandustegevuse keskkonnasõbralikumaks muutmist (nt süsinikdioksiidi teket vähendades) ning on säilitatud lootust, et see toob endaga kaasa suurema majanduskasvu ja uute töökohtade tekke. Ent majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine nõuab palju sügavamaid muutusi tootmis- ja tarbimisharjumustes ning eluviisis – tõenäoliselt suuremaid kui ühe aastakümne jooksul sotsiaalselt vastuvõetav. Ümber tuleb kujundada peaaegu kogu majandustegevus ning traditsioonilistelt majandusviisidelt keskkonnasõbralikele ülemineku perioodil ei ole selge, milline saab olema majanduskasvu tase ja uute töökohtade loomise aktiivsus. Seda tuleks toetada koordineeritud jõupingutustega teadus- ja arendustegevuses. |
| --- | --- |

5.2.3.

Seda eesmärki on tihti valesti tõlgendatud kui olemasoleva majandustegevuse keskkonnasõbralikumaks muutmist (nt süsinikdioksiidi teket vähendades) ning on säilitatud lootust, et see toob endaga kaasa suurema majanduskasvu ja uute töökohtade tekke. Ent majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine nõuab palju sügavamaid muutusi tootmis- ja tarbimisharjumustes ning eluviisis – tõenäoliselt suuremaid kui ühe aastakümne jooksul sotsiaalselt vastuvõetav. Ümber tuleb kujundada peaaegu kogu majandustegevus ning traditsioonilistelt majandusviisidelt keskkonnasõbralikele ülemineku perioodil ei ole selge, milline saab olema majanduskasvu tase ja uute töökohtade loomise aktiivsus. Seda tuleks toetada koordineeritud jõupingutustega teadus- ja arendustegevuses.

| 5.2.4. | Samuti on omistatud liialt vähe tähtsust kiire, tõhusa ja mõjusa keskkonnasõbralikuks muutmise teel olevate komistuskivide hulgale. Hindade kujundamisel on oma osa näiteks järgmiste teemade puhul:






  — | majandussektorite (erahuvid) ja sellest tulenevalt poliitikute vastuseis; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Samuti on omistatud liialt vähe tähtsust kiire, tõhusa ja mõjusa keskkonnasõbralikuks muutmise teel olevate komistuskivide hulgale. Hindade kujundamisel on oma osa näiteks järgmiste teemade puhul:

—

majandussektorite (erahuvid) ja sellest tulenevalt poliitikute vastuseis;

| — | olemasolevate tehnoloogiate eelised tänu juba välja makstud taristutele; |
| --- | --- |

—

olemasolevate tehnoloogiate eelised tänu juba välja makstud taristutele;

| — | süsinikdioksiidi hinna tõhusakujundamise puudumine; |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi hinna tõhusakujundamise puudumine;

| — | keskkonnahoidlikkust käsitlevate väidete tõhus reguleerimine; |
| --- | --- |

—

keskkonnahoidlikkust käsitlevate väidete tõhus reguleerimine;

| — | uute vähese CO2-heitega tehnoloogiate tehnoloogilised ja poliitilised riskid; |
| --- | --- |

—

uute vähese CO2-heitega tehnoloogiate tehnoloogilised ja poliitilised riskid;

| — | töökohtade kadumine ja töötajate võimalik vastuseis ümberõppele; |
| --- | --- |

—

töökohtade kadumine ja töötajate võimalik vastuseis ümberõppele;

| — | tööstuslike muutuste ja nende sotsiaalsete mõjudega seostuvad küsimused; |
| --- | --- |

—

tööstuslike muutuste ja nende sotsiaalsete mõjudega seostuvad küsimused;

| — | rahastamisega seotud küsimused aeglase (või negatiivse) majanduskasvu ja ‘eelarve konsolideerimise’ puhul; |
| --- | --- |

—

rahastamisega seotud küsimused aeglase (või negatiivse) majanduskasvu ja ‘eelarve konsolideerimise’ puhul;

| — | tihe rahvusvaheline konkurents; |
| --- | --- |

—

tihe rahvusvaheline konkurents;

| — | vähese CO2-heitega majandus vajab tugevat sotsiaalset ja poliitilist konsensust, ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid (mida toetataks kergesti juurdepääsetava rahastamisega) ning selget strateegilist nägemust – tegelikult on vaja keskkonnasõbralikku plaanimajandust. |
| --- | --- |

—

vähese CO2-heitega majandus vajab tugevat sotsiaalset ja poliitilist konsensust, ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid (mida toetataks kergesti juurdepääsetava rahastamisega) ning selget strateegilist nägemust – tegelikult on vaja keskkonnasõbralikku plaanimajandust.

| 5.2.5. | Sellele vaatamata peab majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine aset leidma. Selle ulatus on märkimisväärne ja see esitab ülimalt kõrgeid nõudmisi, ent meil ei ole valikut, kui tahame kindlustada jätkusuutliku tuleviku. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb valida tempo, mis arvestaks tasakaalu poliitilise usaldusväärsuse, majandusjõu, stabiilsete sotsiaalsüsteemide ja kodanike vaba valiku vahel. Kuid need eeltingimused on täitmata – eelkõige, mis puudutab üldsuse kaasamist teel seisvate takistuste eemaldamisse. Unustada ei tohi ka seda, et asjaomane protsess võib kaasa tuua suuri eeliseid, nagu turuliidriks kujunemine säästva ja vähese CO2-heitega majanduses. EL on hästi arenenud vähese CO2-heitega elektrienergia kasutuselevõtmises eri liiki soojuse asendamises ning omab mahukat säästva transpordi alaste uuendustega tegelevat sektorit. |
| --- | --- |

5.2.5.

Sellele vaatamata peab majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine aset leidma. Selle ulatus on märkimisväärne ja see esitab ülimalt kõrgeid nõudmisi, ent meil ei ole valikut, kui tahame kindlustada jätkusuutliku tuleviku. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb valida tempo, mis arvestaks tasakaalu poliitilise usaldusväärsuse, majandusjõu, stabiilsete sotsiaalsüsteemide ja kodanike vaba valiku vahel. Kuid need eeltingimused on täitmata – eelkõige, mis puudutab üldsuse kaasamist teel seisvate takistuste eemaldamisse. Unustada ei tohi ka seda, et asjaomane protsess võib kaasa tuua suuri eeliseid, nagu turuliidriks kujunemine säästva ja vähese CO2-heitega majanduses. EL on hästi arenenud vähese CO2-heitega elektrienergia kasutuselevõtmises eri liiki soojuse asendamises ning omab mahukat säästva transpordi alaste uuendustega tegelevat sektorit.

| 5.2.6. | Kulude vähendamises on otsustav roll energia kokkuhoiul ja tõhususel. Kodumajapidamistes on veel mitmeid eeliseid, mida saab ära kasutada nõudluse juhtimise abil. Avaliku sektori hoonetes (reeglina siiski uutes hoonetes) on arvukalt esiletoomist väärivad näiteid tõhususe ja kasutamise vähendamise valdkonnas. Paljudes ettevõtetes võib saavutada kokkuhoidu tänu suundumusele suurema tööstusliku energiatõhususe suunas, mis on mõnedes sektorites väga hästi juurdunud. |
| --- | --- |

5.2.6.

Kulude vähendamises on otsustav roll energia kokkuhoiul ja tõhususel. Kodumajapidamistes on veel mitmeid eeliseid, mida saab ära kasutada nõudluse juhtimise abil. Avaliku sektori hoonetes (reeglina siiski uutes hoonetes) on arvukalt esiletoomist väärivad näiteid tõhususe ja kasutamise vähendamise valdkonnas. Paljudes ettevõtetes võib saavutada kokkuhoidu tänu suundumusele suurema tööstusliku energiatõhususe suunas, mis on mõnedes sektorites väga hästi juurdunud.

| 5.2.7. | Turupõhistel vahenditel on väga oluline roll selles, et toetada liikmesriikide majandusi oma suunitluse muutmisel. Ent kogu ELis on suures osas olnud puudu ühtsusest maksude, lõivude, toetuste ja teiste turupõhiste vahendite ulatuses ja kasutamises. See on olnud eriti märgatav energiasektoris. Seepärast peavad turupõhised vahendid edendama üleminekut ressursitõhusale vähese CO2-heitega majandusele ja samas toetama majanduse elavdamist (8). |
| --- | --- |

5.2.7.

Turupõhistel vahenditel on väga oluline roll selles, et toetada liikmesriikide majandusi oma suunitluse muutmisel. Ent kogu ELis on suures osas olnud puudu ühtsusest maksude, lõivude, toetuste ja teiste turupõhiste vahendite ulatuses ja kasutamises. See on olnud eriti märgatav energiasektoris. Seepärast peavad turupõhised vahendid edendama üleminekut ressursitõhusale vähese CO2-heitega majandusele ja samas toetama majanduse elavdamist (8).

| 5.3. | Kliima- ja energiapaketis sisalduvate ELi energia- ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks on vältimatu tõhus juhtimine, mis on tihedalt seotud ühtsete turunäitajate kehtestamisega riiklike energeetikasektorit reguleerivate asutuste poolt. Komitee pooldab enam koordineeritud energiapoliitikat, millega kaasneb riikliku poliitika järjekindel ja ühtne juhtimine sammuna liiduülese kulude edasise optimeerimise suunas, ning seepärast toetab komitee komisjoni algatust. Samas usub komitee, et vaja on põhjalikku analüüsi, veendumaks et süsteem tõesti saavutab oma eesmärgid. Komitee on ka arvamusel, et ta saab anda kasuliku panuse komisjoni tulevastesse ettepanekutesse, pidades silmas eelkõige järgmist:






  — | tasakaal paindlikkuse ja energiaalaste eesmärkide saavutamise vahel; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Kliima- ja energiapaketis sisalduvate ELi energia- ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks on vältimatu tõhus juhtimine, mis on tihedalt seotud ühtsete turunäitajate kehtestamisega riiklike energeetikasektorit reguleerivate asutuste poolt. Komitee pooldab enam koordineeritud energiapoliitikat, millega kaasneb riikliku poliitika järjekindel ja ühtne juhtimine sammuna liiduülese kulude edasise optimeerimise suunas, ning seepärast toetab komitee komisjoni algatust. Samas usub komitee, et vaja on põhjalikku analüüsi, veendumaks et süsteem tõesti saavutab oma eesmärgid. Komitee on ka arvamusel, et ta saab anda kasuliku panuse komisjoni tulevastesse ettepanekutesse, pidades silmas eelkõige järgmist:

—

tasakaal paindlikkuse ja energiaalaste eesmärkide saavutamise vahel;

| — | tugev üldsuse kaasatus ning riiklike ja ELi meetmete õiguspärasus; |
| --- | --- |

—

tugev üldsuse kaasatus ning riiklike ja ELi meetmete õiguspärasus;

| — | liikmesriikide omavastutuse edendamine selles protsessis; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide omavastutuse edendamine selles protsessis;

| — | järjepideva ja usaldusväärse ühtlustamise saavutamine ELi tasandil. |
| --- | --- |

—

järjepideva ja usaldusväärse ühtlustamise saavutamine ELi tasandil.

| 5.4. | Komisjon ees seisab ülesanne töötada välja juhtimise süsteem, mis oleks tõhusalt rakendatav, ent samas piisavalt paindlik, et tagada sellele liikmesriikide toetus. Seepärast teeb komitee ettepaneku algatada tihedas koostöös komisjoniga poliitiliselt neutraalne analüüs, millesse kaasataks kõik sidusrühmad. Selle eesmärk oleks tõhusa, paindliku ja kaasava juhtimissüsteemi loomine. Nii üldsuse kaasamise protsess kui ka juhtimissüsteem ise on määrava tähtsusega energiahindade ja -kulude probleemi reguleerimisel ja selle selgitamisel. |
| --- | --- |

5.4.

Komisjon ees seisab ülesanne töötada välja juhtimise süsteem, mis oleks tõhusalt rakendatav, ent samas piisavalt paindlik, et tagada sellele liikmesriikide toetus. Seepärast teeb komitee ettepaneku algatada tihedas koostöös komisjoniga poliitiliselt neutraalne analüüs, millesse kaasataks kõik sidusrühmad. Selle eesmärk oleks tõhusa, paindliku ja kaasava juhtimissüsteemi loomine. Nii üldsuse kaasamise protsess kui ka juhtimissüsteem ise on määrava tähtsusega energiahindade ja -kulude probleemi reguleerimisel ja selle selgitamisel.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Sissejuhatus: http://ec.europa.eu/energy/2030_en.htm

1

(2)  2013. aasta maailma energiaaruanne, IEA (Rahvusvaheline Energiaagentuur).

2

(3)  The Burning Question, Mike Berners Lee, Greystone Books, 2013.

3

The Burning Question,

(4)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 1-9.

4

(5)  ELT C 161 – 6.6.2013, lk 1-7.

5

(6)  ‘Energy Policy and Energy Taxation in the EU’, IREF Europe

6

http://www.irefeurope.org/en/sites/default/files/Energy_policy_EU.pdf

(7)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 18–22.

7

(8)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 1-9.

8

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/72

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta”

COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

2014/C 424/11

2. aprillil 2014 otsustas Euroopa Parlament ja 10. aprillil 2014 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta”

COM(2014) 174 final – 2014/96 COD.

Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 499. istungjärgul 4.—5. juunil 2014 (4. juuni istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 128, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 4.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 26.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 424/73 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 424/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2014. kalendriaastaks”

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

2014/C 424/12

2. aprillil 2014 otsustas Euroopa Parlament ja 22. aprillil 2014 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

‘Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2014. kalendriaastaks’

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD.

Kuna komitee on kõnealuses küsimuses juba oma seisukohta väljendanud 22. mail 2013. aastal vastu võetud arvamuses CES2942-2013_00_00_TRA_AC* (1), otsustati täiskogu 499. istungjärgul 4.—5. juunil 2014. aastal (4. juuni istungil) loobuda sel teemal uue arvamuse koostamisest ning viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 132, vastu hääletas 2 ja erapooletuks jäi 6.

Brüssel, 4. juuni 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus NAT/602 teemal ‘Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks’, 2013/C 271/27, lk 143, 19.9.2013.

1

---