# Az Európai Unió L 357/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 357 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. december 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 357

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. december 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/882/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. november 20.) a Franciaország által az SNCM javára nyújtott SA.16237 (C58/02 [korábbi N118/02]) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 7066. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/883/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. február 11.) az SA.35388 (13/C) (korábbi 13/NN és korábbi 12/N) számú, Lengyelország által hozott intézkedésről – A Gdynia-Kosakowo repülőtér létrehozása
  (az értesítés a C(2014) 759. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/884/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. március 11.) a Dánia által az ingatlannal kapcsolatos eszközök FIH-ról az FSC számára történő átruházása érdekében végrehajtott SA.34445. (12/C.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 1280. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 89 |
| | | 2014/885/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. április 29.) a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 112 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2014/882/EU

*

A Bizottság határozata (2013. november 20.) a Franciaország által az SNCM javára nyújtott SA.16237 (C58/02 [korábbi N118/02]) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 7066. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 7066. számú dokumentummal történt)

1

1

2014/883/EU

*

A Bizottság határozata (2014. február 11.) az SA.35388 (13/C) (korábbi 13/NN és korábbi 12/N) számú, Lengyelország által hozott intézkedésről – A Gdynia-Kosakowo repülőtér létrehozása
  (az értesítés a C(2014) 759. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 759. számú dokumentummal történt)

1

51

2014/884/EU

*

A Bizottság határozata (2014. március 11.) a Dánia által az ingatlannal kapcsolatos eszközök FIH-ról az FSC számára történő átruházása érdekében végrehajtott SA.34445. (12/C.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 1280. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 1280. számú dokumentummal történt)

1

89

2014/885/EU

*

A Bizottság határozata (2014. április 29.) a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 12.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. november 20.)

a Franciaország által az SNCM javára nyújtott SA.16237 (C58/02 [korábbi N118/02]) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 7066. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/882/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett cikkeknek megfelelően (2), továbbá tekintettel a felek észrevételeire,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| 1. | 2002. február 18-án Franciaország a Société nationale maritime Corse-Méditerranée (a továbbiakban: az SNCM) javára szóló szerkezetátalakítási támogatási tervet jelentett be a Bizottságnak; a bejelentést 2002. július 3-án kiegészítették (3). A szerkezetátalakítási terv a francia hatóságok 2001. december 20-án kelt arról szóló bejelentését követte, hogy a Compagnie générale maritime et financière (a továbbiakban: CGMF) (4) 22,5 millió EUR készpénzelőleget nyújtott megmentési támogatásként az SNCM-nek. 2002. július 17-i határozatában (5) (a továbbiakban: a 2002-es határozat) a Bizottság engedélyezte az SNCM javára nyújtott megmentési célú támogatást az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében meghatározott előzetes vizsgálati eljárás szerint. A bejelentett szerkezetátalakítási támogatás az SNCM CGMF révén történő feltőkésítését jelentette 76 millió EUR összeggel. |
| --- | --- |

1.

2002. február 18-án Franciaország a Société nationale maritime Corse-Méditerranée (a továbbiakban: az SNCM) javára szóló szerkezetátalakítási támogatási tervet jelentett be a Bizottságnak; a bejelentést 2002. július 3-án kiegészítették (3). A szerkezetátalakítási terv a francia hatóságok 2001. december 20-án kelt arról szóló bejelentését követte, hogy a Compagnie générale maritime et financière (a továbbiakban: CGMF) (4) 22,5 millió EUR készpénzelőleget nyújtott megmentési támogatásként az SNCM-nek. 2002. július 17-i határozatában (5) (a továbbiakban: a 2002-es határozat) a Bizottság engedélyezte az SNCM javára nyújtott megmentési célú támogatást az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében meghatározott előzetes vizsgálati eljárás szerint. A bejelentett szerkezetátalakítási támogatás az SNCM CGMF révén történő feltőkésítését jelentette 76 millió EUR összeggel.

| 2. | 2002. augusztus 19-én kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta a francia hatóságokat, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK tanácsi rendelet 6. cikkének értelmében (6) megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást (7). |
| --- | --- |

2.

2002. augusztus 19-én kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta a francia hatóságokat, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK tanácsi rendelet 6. cikkének értelmében (6) megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást (7).

| 3. | 2002. október 8-án (8) a francia hatóságok közölték a Bizottsággal a 2002. augusztus 19-i (9) határozattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

3.

2002. október 8-án (8) a francia hatóságok közölték a Bizottsággal a 2002. augusztus 19-i (9) határozattal kapcsolatos észrevételeiket.

| 4. | A francia hatóságok kérésére a Bizottsággal munkaértekezletekre került sor 2002. október 24-én, 2002. december 3-án és 2003. február 25-én. |
| --- | --- |

4.

A francia hatóságok kérésére a Bizottsággal munkaértekezletekre került sor 2002. október 24-én, 2002. december 3-án és 2003. február 25-én.

| 5. | Az eljárás megindítása során a Bizottsághoz két vállalat részéről érkeztek észrevételek, nevezetesen a Corsica Ferries France (a továbbiakban: a CFF) részéről 2003. január 8-án (10) és a STIM d’Orbigny csoport STEF-TFE (a továbbiakban: a STIM) részéről 2003. január 7-én, valamint különböző francia regionális és helyi hatóságoktól 2002. december 18-án, illetve 2003. január 9-én és 10-én. A Bizottság ezeket az észrevételeket véleményezésre levélben megküldte Franciaországnak 2003. január 13-án és 16-án, valamint február 5-én és 21-én. |
| --- | --- |

5.

Az eljárás megindítása során a Bizottsághoz két vállalat részéről érkeztek észrevételek, nevezetesen a Corsica Ferries France (a továbbiakban: a CFF) részéről 2003. január 8-án (10) és a STIM d’Orbigny csoport STEF-TFE (a továbbiakban: a STIM) részéről 2003. január 7-én, valamint különböző francia regionális és helyi hatóságoktól 2002. december 18-án, illetve 2003. január 9-én és 10-én. A Bizottság ezeket az észrevételeket véleményezésre levélben megküldte Franciaországnak 2003. január 13-án és 16-án, valamint február 5-én és 21-én.

| 6. | A francia hatóságok megtették észrevételeiket a Bizottságnak a CFF és a STIM megjegyzéseire vonatkozóan 2003. február 13-án (11) és május 27-én (12). |
| --- | --- |

6.

A francia hatóságok megtették észrevételeiket a Bizottságnak a CFF és a STIM megjegyzéseire vonatkozóan 2003. február 13-án (11) és május 27-én (12).

| 7. | 2003. január 16-án a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amelyre a francia hatóságok 2003. február 21-én válaszoltak. |
| --- | --- |

7.

2003. január 16-án a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amelyre a francia hatóságok 2003. február 21-én válaszoltak.

| 8. | 2003. február 10-én (13) kelt levelükben a francia hatóságok érveket sorakoztattak fel annak bizonyítására, hogy a tervezett támogatás teljes egészében megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásnak (14) (a továbbiakban: az 1999-es iránymutatás). |
| --- | --- |

8.

2003. február 10-én (13) kelt levelükben a francia hatóságok érveket sorakoztattak fel annak bizonyítására, hogy a tervezett támogatás teljes egészében megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásnak (14) (a továbbiakban: az 1999-es iránymutatás).

| 9. | 2003. február 25-én (15) a francia hatóságok a Bizottság kérésére átadták az SNCM-re és a STIM-re nézve kötelező részvénytulajdonosi megállapodás másolatát. |
| --- | --- |

9.

2003. február 25-én (15) a francia hatóságok a Bizottság kérésére átadták az SNCM-re és a STIM-re nézve kötelező részvénytulajdonosi megállapodás másolatát.

| 10. | 2004/166/EK határozatában (16) (a továbbiakban: a 2003-as határozat) a Bizottság bizonyos feltételek mellett jóváhagyta az SNCM javára szóló szerkezetátalakítási támogatás nyújtását, amely két részletben fizetendő; az első 66 millió EUR, míg a második maximum 10millió EUR összegű, amelyet majd a 2003-as határozat elfogadása után megvalósított eszközértékesítésből eredő nettó bevétel függvényében határoznak meg. Az első részlet kifizetését a 2003-as határozat engedélyezte. |
| --- | --- |

10.

2004/166/EK határozatában (16) (a továbbiakban: a 2003-as határozat) a Bizottság bizonyos feltételek mellett jóváhagyta az SNCM javára szóló szerkezetátalakítási támogatás nyújtását, amely két részletben fizetendő; az első 66 millió EUR, míg a második maximum 10millió EUR összegű, amelyet majd a 2003-as határozat elfogadása után megvalósított eszközértékesítésből eredő nettó bevétel függvényében határoznak meg. Az első részlet kifizetését a 2003-as határozat engedélyezte.

| 11. | 2003. október 13-án a CFF a 2003-as határozat megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Törvényszékén (a továbbiakban: a Törvényszék) (T-349/03. sz. ügy). |
| --- | --- |

11.

2003. október 13-án a CFF a 2003-as határozat megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Törvényszékén (a továbbiakban: a Törvényszék) (T-349/03. sz. ügy).

| 12. | 2005/36/EK határozatával (17) (a továbbiakban: a 2004-es határozat) a Bizottság úgy határozott, hogy a Franciaország által 2004. június 23-án kért módosítások – azaz az Aliso és Asco hajók felcserélése azon a hajólistán, amelyen szereplő hajók használatára az SNCM engedélyt kapott a 2003-as határozatot követően, és az Aliso eladása az Asco nevű hajó helyett – nem kérdőjelezik meg a 2003-as határozatban engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét a belső piaccal. |
| --- | --- |

12.

2005/36/EK határozatával (17) (a továbbiakban: a 2004-es határozat) a Bizottság úgy határozott, hogy a Franciaország által 2004. június 23-án kért módosítások – azaz az Aliso és Asco hajók felcserélése azon a hajólistán, amelyen szereplő hajók használatára az SNCM engedélyt kapott a 2003-as határozatot követően, és az Aliso eladása az Asco nevű hajó helyett – nem kérdőjelezik meg a 2003-as határozatban engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét a belső piaccal.

| 13. | A 2005. március 16-i határozattal (a továbbiakban: a 2005-ös határozat) (18) a Bizottság jóváhagyta a szerkezetátalakítási támogatás 3,3 millió EUR összegű második részletének folyósítását, amellyel az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás teljes összege 69,3 millió EUR-ra emelkedett. |
| --- | --- |

13.

A 2005. március 16-i határozattal (a továbbiakban: a 2005-ös határozat) (18) a Bizottság jóváhagyta a szerkezetátalakítási támogatás 3,3 millió EUR összegű második részletének folyósítását, amellyel az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás teljes összege 69,3 millió EUR-ra emelkedett.

| 14. | A Törvényszék a T-349/03. sz. ügyben (19)2005. június 15-én megsemmisítette a 2003-as határozatot azon az alapon, hogy a támogatás minimális jellegét tévesen értékelték. |
| --- | --- |

14.

A Törvényszék a T-349/03. sz. ügyben (19)2005. június 15-én megsemmisítette a 2003-as határozatot azon az alapon, hogy a támogatás minimális jellegét tévesen értékelték.

| 15. | 2005. október 25-én (20) a francia hatóságok átadták a Bizottságnak azon információkat, amelyek a társaságnak a szerkezetátalakítási támogatási terv 2002. február 18-i közzététele utáni pénzügyi helyzetére vonatkoznak. |
| --- | --- |

15.

2005. október 25-én (20) a francia hatóságok átadták a Bizottságnak azon információkat, amelyek a társaságnak a szerkezetátalakítási támogatási terv 2002. február 18-i közzététele utáni pénzügyi helyzetére vonatkoznak.

| 16. | 2005. november 17-én (21) a francia hatóságok adatokat szolgáltattak a 2002-es szerkezetátalakítási terv frissítésére és az SNCM saját tőkéjének helyreállítására vonatkozóan (22). |
| --- | --- |

16.

2005. november 17-én (21) a francia hatóságok adatokat szolgáltattak a 2002-es szerkezetátalakítási terv frissítésére és az SNCM saját tőkéjének helyreállítására vonatkozóan (22).

| 17. | 2006. március 15-én a francia hatóságok összefoglaló piaci jelentést küldtek a Bizottságnak, valamint benyújtották az üzleti tervet (bevételek rész) és a tervezett eredménykimutatást (23). 2006. március 28-án és 2006. április 7-én (24) további dokumentumokat adtak át a Bizottságnak. A 2006. április 7-i levélben a francia hatóságok arra is felkérték a Bizottságot, hogy „közszolgáltatási kompenzációs” jellege miatt a 2002-es szerkezetátalakítási támogatás egy részét, nevezetesen az 53,48 millió EUR-s összeget ne egy szerkezetátalakítási terv keretében tett lépésnek tekintsék, hanem az Altmark
   (25) ügyben hozott ítélet alapján támogatásnak nem minősülő intézkedésnek vagy az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése alapján a szerkezetátalakítási tervtől független és önálló intézkedésnek. |
| --- | --- |

17.

2006. március 15-én a francia hatóságok összefoglaló piaci jelentést küldtek a Bizottságnak, valamint benyújtották az üzleti tervet (bevételek rész) és a tervezett eredménykimutatást (23). 2006. március 28-án és 2006. április 7-én (24) további dokumentumokat adtak át a Bizottságnak. A 2006. április 7-i levélben a francia hatóságok arra is felkérték a Bizottságot, hogy „közszolgáltatási kompenzációs” jellege miatt a 2002-es szerkezetátalakítási támogatás egy részét, nevezetesen az 53,48 millió EUR-s összeget ne egy szerkezetátalakítási terv keretében tett lépésnek tekintsék, hanem az Altmark
   (25) ügyben hozott ítélet alapján támogatásnak nem minősülő intézkedésnek vagy az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése alapján a szerkezetátalakítási tervtől független és önálló intézkedésnek.

| 18. | 2006. április 21-én a 139/2004/EK tanácsi rendelet (26) 4. cikke alapján a Bizottság egy olyan összefonódási tervről kapott tájékoztatást, amelynek keretében a Veolia Transport (a továbbiakban: a VT) (27) és a Butler Capital Partners (a továbbiakban: a BCP) közösen szerezte meg az SNCM (28) ellenőrzését. 2006. május 29-i határozatában (29) a Bizottság úgy döntött, hogy nem ellenzi a bejelentett eljárást, és azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította. |
| --- | --- |

18.

2006. április 21-én a 139/2004/EK tanácsi rendelet (26) 4. cikke alapján a Bizottság egy olyan összefonódási tervről kapott tájékoztatást, amelynek keretében a Veolia Transport (a továbbiakban: a VT) (27) és a Butler Capital Partners (a továbbiakban: a BCP) közösen szerezte meg az SNCM (28) ellenőrzését. 2006. május 29-i határozatában (29) a Bizottság úgy döntött, hogy nem ellenzi a bejelentett eljárást, és azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította.

| 19. | 2006. június 21-én (30) a francia hatóságok átadták a Bizottságnak a Gazdasági, Pénzügyi és Ipari Minisztérium 2006. május 26-i rendeletét, amely jóváhagyja a Société nationale des chemins de fer français (a továbbiakban: az SNCF) által elhatározott pénzügyi műveleteket, valamint a 2006. május 26-án kelt 2006-606. számú rendeletet az SNCM magánszektorba történő átviteléről. |
| --- | --- |

19.

2006. június 21-én (30) a francia hatóságok átadták a Bizottságnak a Gazdasági, Pénzügyi és Ipari Minisztérium 2006. május 26-i rendeletét, amely jóváhagyja a Société nationale des chemins de fer français (a továbbiakban: az SNCF) által elhatározott pénzügyi műveleteket, valamint a 2006. május 26-án kelt 2006-606. számú rendeletet az SNCM magánszektorba történő átviteléről.

| 20. | A közszolgáltatási megbízásra és a Korzika ellátásával kapcsolatos szociális jellegű támogatásokra vonatkozó tájékoztatást 2006. június 7-én továbbították a Bizottság részére (31). |
| --- | --- |

20.

A közszolgáltatási megbízásra és a Korzika ellátásával kapcsolatos szociális jellegű támogatásokra vonatkozó tájékoztatást 2006. június 7-én továbbították a Bizottság részére (31).

| 21. | 2006. szeptember 13-án kelt levelében a Bizottság értesítette a francia hatóságokat azon döntéséről, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében és a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást az SNCM javára tett új intézkedésekkel és a 2002-ben bejelentett szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban (32) (a továbbiakban: a 2006-os határozat). |
| --- | --- |

21.

2006. szeptember 13-án kelt levelében a Bizottság értesítette a francia hatóságokat azon döntéséről, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében és a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást az SNCM javára tett új intézkedésekkel és a 2002-ben bejelentett szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban (32) (a továbbiakban: a 2006-os határozat).

| 22. | 2006. november 16-án Franciaország megküldte észrevételeit a Bizottságnak a 2006-os határozatról (33). |
| --- | --- |

22.

2006. november 16-án Franciaország megküldte észrevételeit a Bizottságnak a 2006-os határozatról (33).

| 23. | Mivel a Bizottságtól több érdekelt fél az észrevételeik benyújtási határidejének egy hónappal történő meghosszabbítását kérte (34), a Bizottság ezt a további határidőt valamennyi érdekelt fél számára engedélyezte (35). |
| --- | --- |

23.

Mivel a Bizottságtól több érdekelt fél az észrevételeik benyújtási határidejének egy hónappal történő meghosszabbítását kérte (34), a Bizottság ezt a további határidőt valamennyi érdekelt fél számára engedélyezte (35).

| 24. | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a CFF-től (36) és a STIM-től (37); az észrevételeket 2007. február 20-án kelt levélben megküldték a francia hatóságoknak. Egy harmadik érdekelt fél szintén tett észrevételeket, amelyeket ugyancsak továbbítottak a francia hatóságoknak, és amelyeket 2008. május 28-án e fél visszavont. |
| --- | --- |

24.

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a CFF-től (36) és a STIM-től (37); az észrevételeket 2007. február 20-án kelt levélben megküldték a francia hatóságoknak. Egy harmadik érdekelt fél szintén tett észrevételeket, amelyeket ugyancsak továbbítottak a francia hatóságoknak, és amelyeket 2008. május 28-án e fél visszavont.

| 25. | A francia hatóságok 2007. április 30-án (38) közölték megjegyzéseiket a harmadik érdekelt felek észrevételeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

25.

A francia hatóságok 2007. április 30-án (38) közölték megjegyzéseiket a harmadik érdekelt felek észrevételeire vonatkozóan.

| 26. | 2007. december 20-án a CFF panaszt nyújtott be a Bizottságnál az SNCM ellen, kiegészítve a 2007. június 15-én és 2007. november 30-án küldött információkat. Ez a panasz a 2007 júniusában a korzikai regionális hatóságok és a Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM közös vállalkozás között 2007–2013-ra aláírt új közszolgáltatási megbízásról szóló megállapodás 3. cikkére vonatkozik. A CFF szerint e záradék alkalmazása mintegy 10 millió EUR nagyságrendben új pénzügyi forrásokat mozgósítana az SNCM számára a 2007. évre. Ezenkívül a CFF kifejtette, hogy az SNCM számára közszolgáltatási kötelezettség kapcsán kifizetett kompenzáció állami támogatás, amely ráadásul jogellenes, mivel arról a Bizottságot nem értesítették. |
| --- | --- |

26.

2007. december 20-án a CFF panaszt nyújtott be a Bizottságnál az SNCM ellen, kiegészítve a 2007. június 15-én és 2007. november 30-án küldött információkat. Ez a panasz a 2007 júniusában a korzikai regionális hatóságok és a Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM közös vállalkozás között 2007–2013-ra aláírt új közszolgáltatási megbízásról szóló megállapodás 3. cikkére vonatkozik. A CFF szerint e záradék alkalmazása mintegy 10 millió EUR nagyságrendben új pénzügyi forrásokat mozgósítana az SNCM számára a 2007. évre. Ezenkívül a CFF kifejtette, hogy az SNCM számára közszolgáltatási kötelezettség kapcsán kifizetett kompenzáció állami támogatás, amely ráadásul jogellenes, mivel arról a Bizottságot nem értesítették.

| 27. | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azon határozatáról, hogy 2008. március 14-ig meghosszabbítja az észrevételeik benyújtására megállapított határidőt. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azon határozatáról, hogy 2008. március 14-ig meghosszabbítja az észrevételeik benyújtására megállapított határidőt.

| 28. | A Bizottság 2008. március 26-án továbbította Franciaországnak az érdekelt harmadik felek észrevételeit, amelyekre vonatkozóan Franciaország 2008. március 28-án, április 10-én és április 28-án közölte megállapításait. |
| --- | --- |

28.

A Bizottság 2008. március 26-án továbbította Franciaországnak az érdekelt harmadik felek észrevételeit, amelyekre vonatkozóan Franciaország 2008. március 28-án, április 10-én és április 28-án közölte megállapításait.

| 29. | 2008. július 8-ai határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2006-os új intézkedések nem minősültek állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2002-ben bejelentett intézkedések a belső piaccal összeegyeztethető támogatások voltak. |
| --- | --- |

29.

2008. július 8-ai határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2006-os új intézkedések nem minősültek állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2002-ben bejelentett intézkedések a belső piaccal összeegyeztethető támogatások voltak.

| 30. | Ezt a határozatot a Törvényszék (39)2012. szeptember 11-én részben hatályon kívül helyezte, mert úgy találta, hogy a Bizottságnak a 2006-ban megvalósított intézkedésekre vonatkozó következtetéseit nyilvánvaló értékelési hibák érvénytelenné tették. A Törvényszék álláspontja szerint a Bizottságnak a 2002-es szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó elemzését felül kell vizsgálni, mert a határozat azon a tényen alapult, hogy a 2006-os intézkedések támogatástól mentesek voltak. |
| --- | --- |

30.

Ezt a határozatot a Törvényszék (39)2012. szeptember 11-én részben hatályon kívül helyezte, mert úgy találta, hogy a Bizottságnak a 2006-ban megvalósított intézkedésekre vonatkozó következtetéseit nyilvánvaló értékelési hibák érvénytelenné tették. A Törvényszék álláspontja szerint a Bizottságnak a 2002-es szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó elemzését felül kell vizsgálni, mert a határozat azon a tényen alapult, hogy a 2006-os intézkedések támogatástól mentesek voltak.

| 31. | Az egyetlen támogatás, amellyel kapcsolatban az összeegyeztethetőség megállapítását nem nyilvánították semmisnek, az SNCM 1991–2001 közötti időszakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeinek kompenzációjaként szolgáló 53,4 millió EUR volt. Következésképpen ezt a pontot e határozat nem tárgyalja. |
| --- | --- |

31.

Az egyetlen támogatás, amellyel kapcsolatban az összeegyeztethetőség megállapítását nem nyilvánították semmisnek, az SNCM 1991–2001 közötti időszakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeinek kompenzációjaként szolgáló 53,4 millió EUR volt. Következésképpen ezt a pontot e határozat nem tárgyalja.

| 32. | A Bizottságnak a fentiek fényében egy új végleges határozatot kell elfogadnia. Az érvénytelenített határozat elfogadásának napja utáni tények vizsgálatára nincs szükség. Az érvénytelenítést követően a Bizottságnak előbb azt kell értékelnie, hogy a kérdéses intézkedések némelyike megfelel-e egy piacgazdasági magánbefektető viselkedésének, majd pedig azt, hogy amennyiben a vizsgált intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek teljesülnek-e. A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően (40) a Bizottság e két újbóli vizsgálat mindegyikével kapcsolatban csak olyan információkat vehet figyelembe, amelyek a rendelkezésére álltak az érvénytelenített határozat elfogadásának napján, azaz 2008. július 8-án (41). |
| --- | --- |

32.

A Bizottságnak a fentiek fényében egy új végleges határozatot kell elfogadnia. Az érvénytelenített határozat elfogadásának napja utáni tények vizsgálatára nincs szükség. Az érvénytelenítést követően a Bizottságnak előbb azt kell értékelnie, hogy a kérdéses intézkedések némelyike megfelel-e egy piacgazdasági magánbefektető viselkedésének, majd pedig azt, hogy amennyiben a vizsgált intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek teljesülnek-e. A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően (40) a Bizottság e két újbóli vizsgálat mindegyikével kapcsolatban csak olyan információkat vehet figyelembe, amelyek a rendelkezésére álltak az érvénytelenített határozat elfogadásának napján, azaz 2008. július 8-án (41).

| 33. | 2012. november 13-án találkozóra került sor a Bizottság, a francia hatóságok és az SNCM képviselői között. |
| --- | --- |

33.

2012. november 13-án találkozóra került sor a Bizottság, a francia hatóságok és az SNCM képviselői között.

| 34. | 2012. december 6-i és 2013. február 5-i levelükben a francia hatóságok két külön kérelmet terjesztettek be az eljárás újbóli megnyitásáról rendelkező határozat iránt az alábbiakra hivatkozva: a körültekintő piacgazdasági befektetői teszt kritériumainak meghatározásával a Törvényszék olyan innovatív ítéletet hozott, amely szükségessé tette a kontradiktórikus eljárás újbóli megnyitását. 2013. január 15-i és február 13-i levelében a Bizottság elutasította ezeket a kérelmeket, hangsúlyozva, hogy az eljárást pontosan attól a ponttól lehetne újból megnyitni, ahol a törvénytelenség történt, és kijelentette, hogy a vizsgálat megindításáról szóló 2006-os határozat semmilyen szempontból nem volt jogellenes. Ugyanakkor tájékoztatta a francia hatóságokat, hogy jogukban áll bármilyen kiegészítő információt vagy dokumentumot benyújtani, amelynek megtárgyalását vagy elemzését helyénvalónak érzik. |
| --- | --- |

34.

2012. december 6-i és 2013. február 5-i levelükben a francia hatóságok két külön kérelmet terjesztettek be az eljárás újbóli megnyitásáról rendelkező határozat iránt az alábbiakra hivatkozva: a körültekintő piacgazdasági befektetői teszt kritériumainak meghatározásával a Törvényszék olyan innovatív ítéletet hozott, amely szükségessé tette a kontradiktórikus eljárás újbóli megnyitását. 2013. január 15-i és február 13-i levelében a Bizottság elutasította ezeket a kérelmeket, hangsúlyozva, hogy az eljárást pontosan attól a ponttól lehetne újból megnyitni, ahol a törvénytelenség történt, és kijelentette, hogy a vizsgálat megindításáról szóló 2006-os határozat semmilyen szempontból nem volt jogellenes. Ugyanakkor tájékoztatta a francia hatóságokat, hogy jogukban áll bármilyen kiegészítő információt vagy dokumentumot benyújtani, amelynek megtárgyalását vagy elemzését helyénvalónak érzik.

| 35. | A francia hatóságok 2013. május 16-án tájékoztatót küldtek a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

A francia hatóságok 2013. május 16-án tájékoztatót küldtek a Bizottságnak.

| 36. | 2013. június 19-i levelében az SNCM ugyancsak a hivatalos vizsgálati eljárás újbóli megnyitásáról szóló határozat meghozatalát kérelmezte a francia hatóságok által előterjesztettekhez hasonló indokokkal. 2013. július 10-i levelében a Bizottság a kérelmet elutasította. Ugyanakkor a Bizottság az SNCM-et is tájékoztatta, hogy jogában áll bármilyen kiegészítő információt vagy dokumentumot benyújtani, amelynek megtárgyalását vagy elemzését helyénvalónak érzi. |
| --- | --- |

36.

2013. június 19-i levelében az SNCM ugyancsak a hivatalos vizsgálati eljárás újbóli megnyitásáról szóló határozat meghozatalát kérelmezte a francia hatóságok által előterjesztettekhez hasonló indokokkal. 2013. július 10-i levelében a Bizottság a kérelmet elutasította. Ugyanakkor a Bizottság az SNCM-et is tájékoztatta, hogy jogában áll bármilyen kiegészítő információt vagy dokumentumot benyújtani, amelynek megtárgyalását vagy elemzését helyénvalónak érzi.

| 37. | 2013. augusztus 27-én az SNCM tájékoztatót és az SNCM eladásáról szóló új jelentést nyújtott be. |
| --- | --- |

37.

2013. augusztus 27-én az SNCM tájékoztatót és az SNCM eladásáról szóló új jelentést nyújtott be.

II.   LEÍRÁS

2.1.   AZ E HATÁROZAT ÁLTAL LEFEDETT INTÉZKEDÉSEK KEDVEZMÉNYEZETTJE

| 38. | Az e határozat által lefedett intézkedések kedvezményezettje az SNCM, amely több leányvállalattal rendelkezik a tengeri ágazatban, és utasok, személy- és tehergépkocsik tengeri szállítását végzi Franciaország kontinentális részét Korzikával, Olaszországgal (Szardínia) és a Maghreb-országokkal (Algéria és Tunézia) összekötő tengeri utakon. |
| --- | --- |

38.

Az e határozat által lefedett intézkedések kedvezményezettje az SNCM, amely több leányvállalattal rendelkezik a tengeri ágazatban, és utasok, személy- és tehergépkocsik tengeri szállítását végzi Franciaország kontinentális részét Korzikával, Olaszországgal (Szardínia) és a Maghreb-országokkal (Algéria és Tunézia) összekötő tengeri utakon.

| 39. | Az SNCM egy részvénytársaság, amely 1969-ben jött létre két, 1850-ben létesült vállalat, a Compagnie générale transatlantique és a Compagnie de navigation mixte összeolvadásával. Annak idején Compagnie générale transméditerranéenne volt a neve; 1976-ban kapta a Société nationale maritime Corse-Méditerranée elnevezést azt követően, hogy az SNCF tőkerészesedést szerzett benne. A társaságot a francia kormány választotta ki a Korzikával való területi folytonosság elvének megvalósítása érdekében, összehangolva a tengeri szállítási díjakat az SNCF vasúti tarifáival egy 1976. március 31-én kötött 25 évre szóló keretmegállapodás alapján. A Compagnie générale transatlantique már előzőleg megbízást kapott a francia kormánytól egy korábbi, 1948. december 23-án kötött megállapodásban a korzikai tengeri szállítás ellátására. |
| --- | --- |

39.

Az SNCM egy részvénytársaság, amely 1969-ben jött létre két, 1850-ben létesült vállalat, a Compagnie générale transatlantique és a Compagnie de navigation mixte összeolvadásával. Annak idején Compagnie générale transméditerranéenne volt a neve; 1976-ban kapta a Société nationale maritime Corse-Méditerranée elnevezést azt követően, hogy az SNCF tőkerészesedést szerzett benne. A társaságot a francia kormány választotta ki a Korzikával való területi folytonosság elvének megvalósítása érdekében, összehangolva a tengeri szállítási díjakat az SNCF vasúti tarifáival egy 1976. március 31-én kötött 25 évre szóló keretmegállapodás alapján. A Compagnie générale transatlantique már előzőleg megbízást kapott a francia kormánytól egy korábbi, 1948. december 23-án kötött megállapodásban a korzikai tengeri szállítás ellátására.

| 40. | A feltőkésítésről szóló hivatalos értesítés idején 2002-ben az SNCF 20, a CGMF pedig 80 %-ban volt tulajdonos az SNCM-ben. Az SNCM 2006. május 30-i részvénytőke-eladásának következtében (lásd e határozat 18. preambulumbekezdését) a BCP és a VT az SNCM tőkéjének 38 %-át, illetve 28 %-át birtokolja, míg a CGMF 25 % erejéig van jelen (a tőke 9 %-át a munkavállalóknak tartják fenn). |
| --- | --- |

40.

A feltőkésítésről szóló hivatalos értesítés idején 2002-ben az SNCF 20, a CGMF pedig 80 %-ban volt tulajdonos az SNCM-ben. Az SNCM 2006. május 30-i részvénytőke-eladásának következtében (lásd e határozat 18. preambulumbekezdését) a BCP és a VT az SNCM tőkéjének 38 %-át, illetve 28 %-át birtokolja, míg a CGMF 25 % erejéig van jelen (a tőke 9 %-át a munkavállalóknak tartják fenn).

| 41. | 2008-ban az SNCM legjelentősebb leányvállalatai a Compagnie Méridionale de Navigation (a továbbiakban: a CMN) (42), a Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (a továbbiakban: a CGTH) (43), az Aliso Voyage
   (44), a Sud-Cargos
   (45), a Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (a továbbiakban: a SARA) (46), a Ferrytour
   (47) és a Les Comptoirs du Sud
   (48) voltak. |
| --- | --- |

41.

2008-ban az SNCM legjelentősebb leányvállalatai a Compagnie Méridionale de Navigation (a továbbiakban: a CMN) (42), a Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (a továbbiakban: a CGTH) (43), az Aliso Voyage
   (44), a Sud-Cargos
   (45), a Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (a továbbiakban: a SARA) (46), a Ferrytour
   (47) és a Les Comptoirs du Sud
   (48) voltak.

| 42. | A nagy sebességű Aliso és Asco
   (49) nevű hajók 2004 szeptemberében, illetve 2005 májusában történt átruházását követően az SNCM flottája tíz hajóból áll (öt komphajó (50), négy vegyes használatú hajó (kombinált teher- és utasszállító) (51) és egy nagy sebességű hajó, amely főleg Nizzából indul (52)), amelyekből hét saját tulajdonban van (53). |
| --- | --- |

42.

A nagy sebességű Aliso és Asco
   (49) nevű hajók 2004 szeptemberében, illetve 2005 májusában történt átruházását követően az SNCM flottája tíz hajóból áll (öt komphajó (50), négy vegyes használatú hajó (kombinált teher- és utasszállító) (51) és egy nagy sebességű hajó, amely főleg Nizzából indul (52)), amelyekből hét saját tulajdonban van (53).

| 43. | A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy Franciaország kontinentális részének kikötői és Korzika között a rendszeres tengeri szállítási szolgáltatás 1948 óta közszolgáltatás keretében működik. 1976 és 2001 között az SNCM és a CMN volt a koncesszióbirtokos egy eredetileg 25 évre kötött keretmegállapodás alapján. A hatályos közösségi szabályoknak megfelelően (54) és a korzikai regionális hatóságok (55) által szervezett európai ajánlati felhívások (56) után az SNCM és a CMN közösen nyerték el a Marseille és Korzika közötti szolgáltatás pénzügyi hozzájárulás fejében 2002-től 2006-ig történő működtetésére vonatkozó közszolgáltatási megbízási szerződést. |
| --- | --- |

43.

A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy Franciaország kontinentális részének kikötői és Korzika között a rendszeres tengeri szállítási szolgáltatás 1948 óta közszolgáltatás keretében működik. 1976 és 2001 között az SNCM és a CMN volt a koncesszióbirtokos egy eredetileg 25 évre kötött keretmegállapodás alapján. A hatályos közösségi szabályoknak megfelelően (54) és a korzikai regionális hatóságok (55) által szervezett európai ajánlati felhívások (56) után az SNCM és a CMN közösen nyerték el a Marseille és Korzika közötti szolgáltatás pénzügyi hozzájárulás fejében 2002-től 2006-ig történő működtetésére vonatkozó közszolgáltatási megbízási szerződést.

| 44. | Mivel a közszolgáltatási megbízás 2006 végén lejárt, a fent említett állami hajózási szolgáltatást – amelyre új európai szintű ajánlati felhívást tettek közzé (57) – az SNCM–CMN közös vállalkozás nyerte el 2007. május 1-től2013. december 31-ig, körülbelül évi 100 millió EUR támogatással. |
| --- | --- |

44.

Mivel a közszolgáltatási megbízás 2006 végén lejárt, a fent említett állami hajózási szolgáltatást – amelyre új európai szintű ajánlati felhívást tettek közzé (57) – az SNCM–CMN közös vállalkozás nyerte el 2007. május 1-től2013. december 31-ig, körülbelül évi 100 millió EUR támogatással.

| 45. | Hasonlóképpen valamennyi, a szigetre Toulonból vagy Nizzából induló járat üzemeltetőjét járatsűrűségi kötelezettségek terhelik. Ezeken az útvonalakon a korzikai lakosok, valamint más utaskategóriák 2002-től 2013-ig szociális támogatásban részesültek, amelyet a Bizottság 2002. július 2-án (58) és 2007. április 24-én (59) hozott határozatai értelmében vezettek be. |
| --- | --- |

45.

Hasonlóképpen valamennyi, a szigetre Toulonból vagy Nizzából induló járat üzemeltetőjét járatsűrűségi kötelezettségek terhelik. Ezeken az útvonalakon a korzikai lakosok, valamint más utaskategóriák 2002-től 2013-ig szociális támogatásban részesültek, amelyet a Bizottság 2002. július 2-án (58) és 2007. április 24-én (59) hozott határozatai értelmében vezettek be.

2.2.   A PIACI HELYZET

| 46. | Az SNCM elsősorban az utasszállítás és teherszállítás egymástól független piacán működik. Franciaországból Korzikára és a Maghreb-országokba szállít, valamint – kisebb mértékben – Olaszországba és Spanyolországba. |
| --- | --- |

46.

Az SNCM elsősorban az utasszállítás és teherszállítás egymástól független piacán működik. Franciaországból Korzikára és a Maghreb-országokba szállít, valamint – kisebb mértékben – Olaszországba és Spanyolországba.

2.2.1.   Korzikai forgalom

2.2.1.1.   Utasszállítás

| 47. | A Korzikára irányuló utasszállítási szolgáltatás erősen szezonális piac. Az utasok számában szezonális csúcsok jellemzik, amelyek a legkevésbé forgalmas időszakok tízszeresét is elérhetik, ez pedig olyan flotta kialakítását követeli meg az üzemeltetőktől, amely képes kielégíteni e csúcsidőszakok igényeit. A forgalom felét július és augusztus adja. Ezen túlmenően egyenlőtlenség van az útvonal irányát illetően is, még a csúcsidőszakokban is: júliusban például a szárazföldről maximális telítettséggel indulnak, míg a visszaúton szinte üresek. Így a hajók átlagos éves utasférőhely-kihasználtsága viszonylag alacsony. |
| --- | --- |

47.

A Korzikára irányuló utasszállítási szolgáltatás erősen szezonális piac. Az utasok számában szezonális csúcsok jellemzik, amelyek a legkevésbé forgalmas időszakok tízszeresét is elérhetik, ez pedig olyan flotta kialakítását követeli meg az üzemeltetőktől, amely képes kielégíteni e csúcsidőszakok igényeit. A forgalom felét július és augusztus adja. Ezen túlmenően egyenlőtlenség van az útvonal irányát illetően is, még a csúcsidőszakokban is: júliusban például a szárazföldről maximális telítettséggel indulnak, míg a visszaúton szinte üresek. Így a hajók átlagos éves utasférőhely-kihasználtsága viszonylag alacsony.

| 48. | Az SNCM az az üzemeltető, amelyre Korzika és Franciaország szárazföldi részének összekötése hárul. Nagyjából tevékenysége kétharmadát Marseille és Korzika között végzi közszolgáltatás keretében; tevékenysége maradék harmadát más kiinduló- vagy célpontokkal bíró útvonalak képezik (Nizza–Korzika, Toulon–Korzika, nemzetközi összeköttetések Szardínia és a Maghreb-országok felé). |
| --- | --- |

48.

Az SNCM az az üzemeltető, amelyre Korzika és Franciaország szárazföldi részének összekötése hárul. Nagyjából tevékenysége kétharmadát Marseille és Korzika között végzi közszolgáltatás keretében; tevékenysége maradék harmadát más kiinduló- vagy célpontokkal bíró útvonalak képezik (Nizza–Korzika, Toulon–Korzika, nemzetközi összeköttetések Szardínia és a Maghreb-országok felé).

| 49. | Az SNCM mindig monopolhelyzetben volt fő tevékenysége terén. 1996 óta azonban gyorsan növekvő konkurenciával kell szembenéznie. Napjainkban a szárazföld és Korzika közötti szállítási szolgáltatásban a CFF a domináns szereplő, amelynek piaci részesedése folyamatosan nő. Annak ellenére, hogy a CFF csupán 1996 óta van jelen a piacon, utasforgalma 2000 és 2005 között évi 44 %-kal nőtt, és ez a növekedés folytatódik. Így 2008-ban a tengeri utasok közel [...] (60) %-a a szárazföld és Korzika közötti útvonalon a CFF átkelőhajóit vette igénybe, miközben csak [...] (60) %-uk szállt az SNCM hajóira, a többi utast, azaz [...] (60) %-ot pedig a CMN szállította. |
| --- | --- |

49.

Az SNCM mindig monopolhelyzetben volt fő tevékenysége terén. 1996 óta azonban gyorsan növekvő konkurenciával kell szembenéznie. Napjainkban a szárazföld és Korzika közötti szállítási szolgáltatásban a CFF a domináns szereplő, amelynek piaci részesedése folyamatosan nő. Annak ellenére, hogy a CFF csupán 1996 óta van jelen a piacon, utasforgalma 2000 és 2005 között évi 44 %-kal nőtt, és ez a növekedés folytatódik. Így 2008-ban a tengeri utasok közel [...] (60) %-a a szárazföld és Korzika közötti útvonalon a CFF átkelőhajóit vette igénybe, miközben csak [...] (60) %-uk szállt az SNCM hajóira, a többi utast, azaz [...] (60) %-ot pedig a CMN szállította.

| 50. | A CFF által a szóban forgó piacon 2000 óta megszerzett pozíció a Korzika és Franciaország szárazföldi része között szezononként szállított utasok számában is tükröződik. Az alábbi ábra azt mutatja, hogy a CFF piaci részesedése a 2000-ben mért 45 %-ról 2007-ben 70 %-ra emelkedett, az SNCM-é pedig ugyanezen időszakban 53 %-ról 26 %-ra esett, így a szállított utasok számának különbsége meghaladta az egymillió főt.

  Ábra


  Szezononként (május–szeptember) szállított utasok száma Franciaország szárazföldi része és Korzika között: 2000–2007 közötti szezonok











  Forrás: | Observatoire régional des transports de la Corse. |
| --- | --- | --- |

50.

A CFF által a szóban forgó piacon 2000 óta megszerzett pozíció a Korzika és Franciaország szárazföldi része között szezononként szállított utasok számában is tükröződik. Az alábbi ábra azt mutatja, hogy a CFF piaci részesedése a 2000-ben mért 45 %-ról 2007-ben 70 %-ra emelkedett, az SNCM-é pedig ugyanezen időszakban 53 %-ról 26 %-ra esett, így a szállított utasok számának különbsége meghaladta az egymillió főt.

Ábra

Szezononként (május–szeptember) szállított utasok száma Franciaország szárazföldi része és Korzika között: 2000–2007 közötti szezonok

Image

Forrás:

| 51. | Az SNCM többi kisebb, korzikai járatot működtető versenytársa a Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), a Moby Lines, a Happy Lines és a TRIS. |
| --- | --- |

51.

Az SNCM többi kisebb, korzikai járatot működtető versenytársa a Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), a Moby Lines, a Happy Lines és a TRIS.

| 52. | 2006 óta az SNCM kapacitása és a korzikai tengeri útvonalon szerzett piaci részesedései visszaestek, a helykínálat 8 %-kal csökkent (20 %-kal a Nizzából történő indulásnál és 3 %-kal a Marseille-ből történő indulásnál). |
| --- | --- |

52.

2006 óta az SNCM kapacitása és a korzikai tengeri útvonalon szerzett piaci részesedései visszaestek, a helykínálat 8 %-kal csökkent (20 %-kal a Nizzából történő indulásnál és 3 %-kal a Marseille-ből történő indulásnál).

| 53. | Mindenesetre a piaci részesedések folytatódó csökkenése azt mutatja, hogy az utasok bizalma – amelyet nagyban megingattak a 2004–2005-ös munkaügyi viták által kiváltott sztrájkok és zavarok, különösen a vállalkozás privatizációja során – csak igen lassan tér vissza. |
| --- | --- |

53.

Mindenesetre a piaci részesedések folytatódó csökkenése azt mutatja, hogy az utasok bizalma – amelyet nagyban megingattak a 2004–2005-ös munkaügyi viták által kiváltott sztrájkok és zavarok, különösen a vállalkozás privatizációja során – csak igen lassan tér vissza.

| 54. | A szárazföld és Korzika közötti tengeri utasszállítás 1993 óta átlagosan évi 4 %-kal nőtt; e növekedésnek folytatódnia kell a 2008-ra előre jelzett [...] (60) %-kal (releváns a tények vizsgálatának idején), ezt követően pedig mérsékelt növekedés várható. Mindazonáltal úgy tűnik, új szereplők nem szándékoznak részesedést szerezni ezen a piacon. A Korzikai Közlekedési Hivatal által a 2007–2013-as időszakra Korzika bizonyos kikötőinek közszolgáltatási megbízás keretében történő ellátására kiírt pályázati felhívás során a CFF és az SNCF-CMN pályázatán kívül egyetlen más jelentkező sem volt, noha a pályázati felhívás értelmében egy adott útvonalra vonatkozó részajánlat benyújtására is volt lehetőség. |
| --- | --- |

54.

A szárazföld és Korzika közötti tengeri utasszállítás 1993 óta átlagosan évi 4 %-kal nőtt; e növekedésnek folytatódnia kell a 2008-ra előre jelzett [...] (60) %-kal (releváns a tények vizsgálatának idején), ezt követően pedig mérsékelt növekedés várható. Mindazonáltal úgy tűnik, új szereplők nem szándékoznak részesedést szerezni ezen a piacon. A Korzikai Közlekedési Hivatal által a 2007–2013-as időszakra Korzika bizonyos kikötőinek közszolgáltatási megbízás keretében történő ellátására kiírt pályázati felhívás során a CFF és az SNCF-CMN pályázatán kívül egyetlen más jelentkező sem volt, noha a pályázati felhívás értelmében egy adott útvonalra vonatkozó részajánlat benyújtására is volt lehetőség.

| 55. | Mint az SNCM első számú versenytársa, a CFF jelentős mértékben, 500 000-ről 4,5 millióra növelte utasbefogadó képességét 1999 és 2007 között (ebből 30 %-os növekedésre 2006 és 2007 között került sor), ami lehetővé tette számára forgalma (a 2005. évi 1,3 millióról a 2007-es 1,6 millióra) és piaci részesedése növelését. Mindazonáltal – szerkezeti okok miatt – ez a politika a CFF számára az SNCM-énél alacsonyabb utasférőhely-kihasználtságot eredményez; az eltérés nagyságrendje 2007-ben 10 százalékpont volt. 2007-ben az SNCM-nél az átlagos utasférőhely-kihasználtság 48 % volt, ami normális, figyelembe véve a tényt, hogy a piac igen szezonális (lásd fentebb). |
| --- | --- |

55.

Mint az SNCM első számú versenytársa, a CFF jelentős mértékben, 500 000-ről 4,5 millióra növelte utasbefogadó képességét 1999 és 2007 között (ebből 30 %-os növekedésre 2006 és 2007 között került sor), ami lehetővé tette számára forgalma (a 2005. évi 1,3 millióról a 2007-es 1,6 millióra) és piaci részesedése növelését. Mindazonáltal – szerkezeti okok miatt – ez a politika a CFF számára az SNCM-énél alacsonyabb utasférőhely-kihasználtságot eredményez; az eltérés nagyságrendje 2007-ben 10 százalékpont volt. 2007-ben az SNCM-nél az átlagos utasférőhely-kihasználtság 48 % volt, ami normális, figyelembe véve a tényt, hogy a piac igen szezonális (lásd fentebb).

2.2.1.2.   Áruszállítás

| 56. | A Korzikára történő áruszállítás terén az SNCM 2005-ben a Marseille-Toulonból Korzika felé irányuló szállítási piac mintegy 45 %-át tudhatta magáénak. |
| --- | --- |

56.

A Korzikára történő áruszállítás terén az SNCM 2005-ben a Marseille-Toulonból Korzika felé irányuló szállítási piac mintegy 45 %-át tudhatta magáénak.

| 57. | Az általános (kísérő nélküli) áruforgalom vonatkozásában az SNCM és a CMN de facto csaknem teljes monopóliumot élveznek. A közszolgáltatási szerződés keretében a két társaság gyakori járatokat működtet Marseille-ből Korzika valamennyi kikötőjébe. |
| --- | --- |

57.

Az általános (kísérő nélküli) áruforgalom vonatkozásában az SNCM és a CMN de facto csaknem teljes monopóliumot élveznek. A közszolgáltatási szerződés keretében a két társaság gyakori járatokat működtet Marseille-ből Korzika valamennyi kikötőjébe.

| 58. | A kompokon kísérettel utazó, a folyóméterben mért általános áruforgalom összesen 24 %-át kitevő pótkocsikat illetően valamennyi utasszállító között verseny van. Az SNCM és a CMN látja el a kísérővel bonyolított forgalom többségét is. A többi szereplő, különösen a CFF részesedése 10 %, azaz a teljes piac 2 %-a. |
| --- | --- |

58.

A kompokon kísérettel utazó, a folyóméterben mért általános áruforgalom összesen 24 %-át kitevő pótkocsikat illetően valamennyi utasszállító között verseny van. Az SNCM és a CMN látja el a kísérővel bonyolított forgalom többségét is. A többi szereplő, különösen a CFF részesedése 10 %, azaz a teljes piac 2 %-a.

| 59. | A kompokra rakott vezető által kísért gépjárművek (61) terén (az általános áruforgalom mintegy 24 %-a 2003-ban) ugyancsak az SNCM és a CMN birtokolja a szóban forgó piac többségét. 2002 óta azonban a CFF is fejleszti szolgáltatásait, és körülbelül a piac 15 %-át mondhatja magáénak. |
| --- | --- |

59.

A kompokra rakott vezető által kísért gépjárművek (61) terén (az általános áruforgalom mintegy 24 %-a 2003-ban) ugyancsak az SNCM és a CMN birtokolja a szóban forgó piac többségét. 2002 óta azonban a CFF is fejleszti szolgáltatásait, és körülbelül a piac 15 %-át mondhatja magáénak.

2.2.2.   A Maghreb-országokba irányuló szolgáltatások

| 60. | Tunézia és Algéria jelentős piacot képvisel mintegy 5 millió utassal, akiknek a többsége repülőn utazik. Ilyen körülmények között a tengeri szállítás a forgalom mintegy 15 %-át teszi ki. Míg Algéria jelentős tengeri piacot képvisel az 560 000-re tehető utasszámmal, Tunézia körülbelül 250 000 utassal egy kisebb piacnak számít. |
| --- | --- |

60.

Tunézia és Algéria jelentős piacot képvisel mintegy 5 millió utassal, akiknek a többsége repülőn utazik. Ilyen körülmények között a tengeri szállítás a forgalom mintegy 15 %-át teszi ki. Míg Algéria jelentős tengeri piacot képvisel az 560 000-re tehető utasszámmal, Tunézia körülbelül 250 000 utassal egy kisebb piacnak számít.

| 61. | Franciaország Maghreb-országok felé irányuló tengeri szállítási piaca folyamatosan, mintegy 13 %-kal nőtt 2001 és 2005 között. Az e régióba irányuló turizmus fejlődési kilátásait figyelembe véve a tengeri szállítás terén (a tények vizsgálata idején fontos módon) 2010-re 4 % körüli éves növekedési rátát vártak. |
| --- | --- |

61.

Franciaország Maghreb-országok felé irányuló tengeri szállítási piaca folyamatosan, mintegy 13 %-kal nőtt 2001 és 2005 között. Az e régióba irányuló turizmus fejlődési kilátásait figyelembe véve a tengeri szállítás terén (a tények vizsgálata idején fontos módon) 2010-re 4 % körüli éves növekedési rátát vártak.

| 62. | Algériában az SNCM a második legnagyobb szolgáltató a piacon az Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV) nevű algériai állami vállalat mögött. Az SNCM piaci részesedése a 2001. évi 24 %-ról 2005-ben 35 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

62.

Algériában az SNCM a második legnagyobb szolgáltató a piacon az Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV) nevű algériai állami vállalat mögött. Az SNCM piaci részesedése a 2001. évi 24 %-ról 2005-ben 35 %-ra nőtt.

| 63. | A Compagnie tunisienne de navigation (CTN) mögött az SNCM a második legnagyobb szolgáltató a Tunéziába irányuló piacon. Bár 2001 óta az SNCM veszített piaci részesedéséből a CTN javára (44 %-ról a 2004-es 39 %-ra), mégis javulás volt tapasztalható 2005-ben (40 %). |
| --- | --- |

63.

A Compagnie tunisienne de navigation (CTN) mögött az SNCM a második legnagyobb szolgáltató a Tunéziába irányuló piacon. Bár 2001 óta az SNCM veszített piaci részesedéséből a CTN javára (44 %-ról a 2004-es 39 %-ra), mégis javulás volt tapasztalható 2005-ben (40 %).

2.3.   AZ E HATÁROZAT ÁLTAL LEFEDETT INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

2.3.1.   Az SNCM feltőkésítése 2002-ben

| 64. | A Bizottság 2002. július 17-én hozott, az SNCM megmentésére szánt támogatást engedélyező határozatát (62) követően a francia hatóságok 2002. február 18-án egy, az SNCM javára szóló szerkezetátalakítási támogatási tervet jelentettek be a Bizottságnak. Ez az intézkedés az SNCM 76 millió EUR-val történő feltőkésítéséből állt anyavállalata, a CGMF révén, mely összegből 46 millió EUR-t tettek ki a szerkezetátalakítási költségek (63). A tőkeemelés célja az SNCM saját tőkéjének 30 millió EUR-ról 106 millió EUR-ra történő emelése volt. |
| --- | --- |

64.

A Bizottság 2002. július 17-én hozott, az SNCM megmentésére szánt támogatást engedélyező határozatát (62) követően a francia hatóságok 2002. február 18-án egy, az SNCM javára szóló szerkezetátalakítási támogatási tervet jelentettek be a Bizottságnak. Ez az intézkedés az SNCM 76 millió EUR-val történő feltőkésítéséből állt anyavállalata, a CGMF révén, mely összegből 46 millió EUR-t tettek ki a szerkezetátalakítási költségek (63). A tőkeemelés célja az SNCM saját tőkéjének 30 millió EUR-ról 106 millió EUR-ra történő emelése volt.

| 65. | Az 1999-es iránymutatásnak megfelelően a francia hatóságok az SNCM-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet (64) nyújtottak be a Bizottságnak, amely az alábbi öt pontot érintette:






  i. | az átkelések számának csökkentése és hajóinak a különböző útvonalak közötti átcsoportosítása (a Korzika felé irányuló szolgáltatás csökkentése és a Maghreb-országok felé irányuló szolgáltatás bővítése). A szerkezetátalakítási terv úgy rendelkezett, hogy az átkelések számát 2003-ban 4 138-ról (ebből 3 835 az SNCM-é és 303 a Corsica Marittima nevű leányvállalatáé) 3 410-re kell csökkenteni, az alábbi útvonal-változtatásokkal:






  — | útvonal-változtatások Marseille és Korzika között a 2001–2006-ra szóló közszolgáltatási szerződés feltételeinek megfelelően, |
| --- | --- | --- | --- |

65.

Az 1999-es iránymutatásnak megfelelően a francia hatóságok az SNCM-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet (64) nyújtottak be a Bizottságnak, amely az alábbi öt pontot érintette:

i.

az átkelések számának csökkentése és hajóinak a különböző útvonalak közötti átcsoportosítása (a Korzika felé irányuló szolgáltatás csökkentése és a Maghreb-országok felé irányuló szolgáltatás bővítése). A szerkezetátalakítási terv úgy rendelkezett, hogy az átkelések számát 2003-ban 4 138-ról (ebből 3 835 az SNCM-é és 303 a Corsica Marittima nevű leányvállalatáé) 3 410-re kell csökkenteni, az alábbi útvonal-változtatásokkal:

—

útvonal-változtatások Marseille és Korzika között a 2001–2006-ra szóló közszolgáltatási szerződés feltételeinek megfelelően,

| — | a Toulon és Korzika közötti útvonalak szinte teljes felszámolása, |
| --- | --- |

—

a Toulon és Korzika közötti útvonalak szinte teljes felszámolása,

| — | a járatok számának csökkentése Nizza és Korzika között, |
| --- | --- |

—

a járatok számának csökkentése Nizza és Korzika között,

| — | a Livornó–Bastia útvonal megszüntetése a külön erre a célra fenntartott eszközökkel együtt, ténylegesen megszüntetve 2003-ban, |
| --- | --- |

—

a Livornó–Bastia útvonal megszüntetése a külön erre a célra fenntartott eszközökkel együtt, ténylegesen megszüntetve 2003-ban,

| — | az Algériából és Tunéziából kiinduló szolgáltatások megerősítése a Méditerranée, az Ile de Beauté és a Corse nevű hajókkal, valamint a Genova–Tunisz járat megszüntetése; |
| --- | --- |

—

az Algériából és Tunéziából kiinduló szolgáltatások megerősítése a Méditerranée, az Ile de Beauté és a Corse nevű hajókkal, valamint a Genova–Tunisz járat megszüntetése;

| ii. | flottájának négy hajóval történő csökkentése, ami 21 millió EUR-s összegben biztosított volna likvid eszközöket; |
| --- | --- |

ii.

flottájának négy hajóval történő csökkentése, ami 21 millió EUR-s összegben biztosított volna likvid eszközöket;

| iii. | bizonyos állóeszközök átruházása; |
| --- | --- |

iii.

bizonyos állóeszközök átruházása;

| iv. | a személyi állomány mintegy 12 %-kal történő csökkentése (65) ésszerű bérpolitikával párosítva lehetővé tette volna a személyzeti költségek 2001-es 61,8 millió EUR-ról átlagosan 54,8 millió EUR-ra történő csökkentését 2003-tól 2006-ig, a parti költségekét pedig a 2001-es 50,3 millió EUR-ról 45,8 millió EUR-ra ugyanezen időszakban; |
| --- | --- |

iv.

a személyi állomány mintegy 12 %-kal történő csökkentése (65) ésszerű bérpolitikával párosítva lehetővé tette volna a személyzeti költségek 2001-es 61,8 millió EUR-ról átlagosan 54,8 millió EUR-ra történő csökkentését 2003-tól 2006-ig, a parti költségekét pedig a 2001-es 50,3 millió EUR-ról 45,8 millió EUR-ra ugyanezen időszakban;

| v. | két leányvállalata, a Compagnie Maritime Toulonnaise és a Corsica Marittima megszüntetése, amelyek fennmaradó tevékenységeit az SNCM venné át. |
| --- | --- |

v.

két leányvállalata, a Compagnie Maritime Toulonnaise és a Corsica Marittima megszüntetése, amelyek fennmaradó tevékenységeit az SNCM venné át.

| 66. | A Bizottság 2002. augusztus 19-én hozott határozatában megfogalmazott észrevételekre válaszolva a francia hatóságok 2003. január 31-i levelükben leírták, hogyan javították a szerkezetátalakítási tervet az alábbi pontok tekintetében:






  — | a bérpolitikával kapcsolatos kötelezettségvállalások és magyarázatok, |
| --- | --- | --- |

66.

A Bizottság 2002. augusztus 19-én hozott határozatában megfogalmazott észrevételekre válaszolva a francia hatóságok 2003. január 31-i levelükben leírták, hogyan javították a szerkezetátalakítási tervet az alábbi pontok tekintetében:

—

a bérpolitikával kapcsolatos kötelezettségvállalások és magyarázatok,

| — | a köztes beszerzések költségcsökkentésének terve, |
| --- | --- |

—

a köztes beszerzések költségcsökkentésének terve,

| — | az SNCM arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy nem kezdeményez árháborút a Korzikára irányuló szolgáltatásokat nyújtó versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

—

az SNCM arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy nem kezdeményez árháborút a Korzikára irányuló szolgáltatásokat nyújtó versenytársaival szemben.

| 67. | Az utolsó ponttal kapcsolatban a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy „az SNCM fenntartások nélkül vállalja ezt a kötelezettséget, mivel úgy ítéli meg, hogy egy általa okozott árháború nem felelne meg stratégiai helyzetének, érdekének (mivel az bevételei csökkenését eredményezné), szokásos gyakorlatának vagy szakmaiságának”. |
| --- | --- |

67.

Az utolsó ponttal kapcsolatban a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy „az SNCM fenntartások nélkül vállalja ezt a kötelezettséget, mivel úgy ítéli meg, hogy egy általa okozott árháború nem felelne meg stratégiai helyzetének, érdekének (mivel az bevételei csökkenését eredményezné), szokásos gyakorlatának vagy szakmaiságának”.

| 68. | Szerkezetátalakítási tervükben a francia hatóságok bemutattak a Bizottságnak egy részletes pénzügyi modellt a 2002–2007 közötti időszakra vonatkozóan, amely egy sor változóval kapcsolatban (66) közbülső feltevéseken alapult. A pénzügyi előrejelzések többek között azt mutatják, hogy 2003-tól ismét üzemi nyereség várható.

  1. táblázat


  Pénzügyi modell a 2002–2007 közötti időszakra















  millió EUR | 2000 Tény | 2001 Tény | 2002 Terv | 2002 Tény | 2003 Terv | 2004 Terv | 2005 Terv | 2006 Terv | 2007 Terv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Árbevétel | 204,9 | 204,1 | 178 | 205,8 | 190,4 | 192,9 | 195,2 | 197,1 | 193,9 |
| Üzemeltetési támogatás | 85,4 | 86,7 | 74,5 | 77,7 | 69,9 | 68,8 | 68,4 | 67 | 68,5 |
| Üzemi eredmény | –14,7 | –5,1 | 1,2 | –5,8 | 6,8 | 10,6 | 10,7 | 8,1 | 9 |
| Nettó eredmény | –6,2 | –40,4 | 23 | 4,2 | 12 | 14 | 1 | 3 | 3 |
| Tőke | 67,5 | 29,7 | 119 | 33,8 | 124 | 134 | 145 | 160 | 169 |
| Nettó pénzügyi kötelezettségek (lízing nélkül) | 135,8 | 134,5 | 67,7 | 144,8 | 55,2 | 38,2 | 57,1 | 115,7 | 228,1 |
| Pénzügyi mutatók | | | | | | | | | |
| Üzemi eredmény/árbevétel+támogatások | –5 % | –2 % | 0 % | –2 % | 3 % | 4 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Tőke/mérleg szerinti tartozás | 50 % | 22 % | 176 % | 23 % | 225 % | 351 % | 254 % | 138 % | 74 % |
| Az SNCM 2001-es és 2002-es éves jelentéséből származó, 2000-re, 2001-re és 2002-re vonatkozó számadatok. |

68.

Szerkezetátalakítási tervükben a francia hatóságok bemutattak a Bizottságnak egy részletes pénzügyi modellt a 2002–2007 közötti időszakra vonatkozóan, amely egy sor változóval kapcsolatban (66) közbülső feltevéseken alapult. A pénzügyi előrejelzések többek között azt mutatják, hogy 2003-tól ismét üzemi nyereség várható.

1. táblázat

Pénzügyi modell a 2002–2007 közötti időszakra

millió EUR

2000 Tény

2001 Tény

2002 Terv

2002 Tény

2003 Terv

2004 Terv

2005 Terv

2006 Terv

2007 Terv

Árbevétel

204,9

204,1

178

205,8

190,4

192,9

195,2

197,1

193,9

Üzemeltetési támogatás

85,4

86,7

74,5

77,7

69,9

68,8

68,4

67

68,5

Üzemi eredmény

–14,7

–5,1

1,2

–5,8

6,8

10,6

10,7

8,1

9

Nettó eredmény

–6,2

–40,4

23

4,2

12

14

1

3

3

Tőke

67,5

29,7

119

33,8

124

134

145

160

169

Nettó pénzügyi kötelezettségek (lízing nélkül)

135,8

134,5

67,7

144,8

55,2

38,2

57,1

115,7

228,1

Pénzügyi mutatók

Üzemi eredmény/árbevétel+támogatások

–5 %

–2 %

0 %

–2 %

3 %

4 %

4 %

3 %

3 %

Tőke/mérleg szerinti tartozás

50 %

22 %

176 %

23 %

225 %

351 %

254 %

138 %

74 %

Az SNCM 2001-es és 2002-es éves jelentéséből származó, 2000-re, 2001-re és 2002-re vonatkozó számadatok.

| 69. | A francia hatóságok szerint a 76 millió EUR-s tőke-hozzájárulásnak, illetve a gazdaságos üzemeltetés 2003-tól tervezett visszaállításának lehetővé kellene tennie a vállalat 2001. év végi mintegy 30 millió EUR-s tőkéjének 120 millió EUR-ra történő emelését rövid távon (2003), majd 160–170 millió EUR-ra történő emelését a tervidőszak végére (2006–2007). Ettől azt várták, hogy a 2002-es 145 millió EUR adósság 40–55 millió EUR körüli szintre csökken 2003-tól 2005-ig. A tervidőszak utolsó éveiben a társaság az adósságállomány növekedését jelezte előre egy vagy két hajó lecserélése miatt (teljes tulajdonjog). |
| --- | --- |

69.

A francia hatóságok szerint a 76 millió EUR-s tőke-hozzájárulásnak, illetve a gazdaságos üzemeltetés 2003-tól tervezett visszaállításának lehetővé kellene tennie a vállalat 2001. év végi mintegy 30 millió EUR-s tőkéjének 120 millió EUR-ra történő emelését rövid távon (2003), majd 160–170 millió EUR-ra történő emelését a tervidőszak végére (2006–2007). Ettől azt várták, hogy a 2002-es 145 millió EUR adósság 40–55 millió EUR körüli szintre csökken 2003-tól 2005-ig. A tervidőszak utolsó éveiben a társaság az adósságállomány növekedését jelezte előre egy vagy két hajó lecserélése miatt (teljes tulajdonjog).

| 70. | A francia hatóságok egy érzékenységi elemzést is készítettek a különböző útvonalak forgalmára vonatkozó munkahipotézisekkel kapcsolatban várt eredményekről. Ennek alapján a különböző szimulációk azt mutatják, hogy az SNCM-nek a vizsgált forgatókönyvek mellett ismét nyereségessé kellett volna válnia. |
| --- | --- |

70.

A francia hatóságok egy érzékenységi elemzést is készítettek a különböző útvonalak forgalmára vonatkozó munkahipotézisekkel kapcsolatban várt eredményekről. Ennek alapján a különböző szimulációk azt mutatják, hogy az SNCM-nek a vizsgált forgatókönyvek mellett ismét nyereségessé kellett volna válnia.

| 71. | Kezdetben a francia hatóságok két alternatív módszert írtak le, amelyeket aztán túlzott költségigényük miatt elvetettek.






  i. | Az első értékelési módszer az összes szerkezetátalakítási intézkedés költségeinek összeadásából állt. Így 90,9 millió EUR-s finanszírozási igényt kaptak az alábbiak alapján:






  — | az 1991–2001 között felhalmozott veszteségek, azaz 41,7 millió EUR (a 2001. október 30-i 2002/149/EK határozatban (HL L 50., 2002.2.21., 66. o.) jóváhagyott 29 millió EUR, 6,1 millió EUR 2000-re és 6,6 millió EUR, szerkezetátalakítási költségek előtt, a 2001-re), |
| --- | --- | --- | --- |

71.

Kezdetben a francia hatóságok két alternatív módszert írtak le, amelyeket aztán túlzott költségigényük miatt elvetettek.

i.

Az első értékelési módszer az összes szerkezetátalakítási intézkedés költségeinek összeadásából állt. Így 90,9 millió EUR-s finanszírozási igényt kaptak az alábbiak alapján:

—

az 1991–2001 között felhalmozott veszteségek, azaz 41,7 millió EUR (a 2001. október 30-i 2002/149/EK határozatban (HL L 50., 2002.2.21., 66. o.) jóváhagyott 29 millió EUR, 6,1 millió EUR 2000-re és 6,6 millió EUR, szerkezetátalakítási költségek előtt, a 2001-re),

| — | a terven felüli adó szerinti értékcsökkenési leírásokból képzett források csökkenése ugyanezen időpontok között, azaz 24 millió EUR (a tétel 86-ról 62 millió EUR-ra csökken ebben az időszakban a mérlegben, tükrözve az amortizációs időszak tizenkét évről húsz évre történő meghosszabbodását, e forrás csekélyebb mértékű igénybevételét és a lízing alkalmazását a legutóbb leszállított egységek esetében), |
| --- | --- |

—

a terven felüli adó szerinti értékcsökkenési leírásokból képzett források csökkenése ugyanezen időpontok között, azaz 24 millió EUR (a tétel 86-ról 62 millió EUR-ra csökken ebben az időszakban a mérlegben, tükrözve az amortizációs időszak tizenkét évről húsz évre történő meghosszabbodását, e forrás csekélyebb mértékű igénybevételét és a lízing alkalmazását a legutóbb leszállított egységek esetében),

| — | a szerkezetátalakítás során az elidegenítésekből keletkezett tőkenyereség, azaz 21 millió EUR, levonva a finanszírozási szükségletből, és |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítás során az elidegenítésekből keletkezett tőkenyereség, azaz 21 millió EUR, levonva a finanszírozási szükségletből, és

| — | a szerkezetátalakítási kiadások összeadódó hatása, amelynek összege 46,2 millió EUR (lásd az 58. lábjegyzetet. |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási kiadások összeadódó hatása, amelynek összege 46,2 millió EUR (lásd az 58. lábjegyzetet.

| ii. | A második értékelési módszer annak meghatározásából állt, hogy mekkora összegű tőkét követelnének meg a bankok a teljes flottára, tekintve, hogy a bankok egy hajó megvásárlásának finanszírozásához általában a hajó értékének 20–25 %-ával egyenlő saját tőkét írnak elő. A flotta 843 millió EUR-s eredeti beszerzési ára alapján a francia hatóságok számításai szerint a sajáttőke-szükséglet 157 és 196 millió EUR között volt. A 2001 végén meglévő sajáttőke-állomány levonásával ez a módszer 101–140 millió EUR-s feltőkésítési igényt jelzett. |
| --- | --- |

ii.

A második értékelési módszer annak meghatározásából állt, hogy mekkora összegű tőkét követelnének meg a bankok a teljes flottára, tekintve, hogy a bankok egy hajó megvásárlásának finanszírozásához általában a hajó értékének 20–25 %-ával egyenlő saját tőkét írnak elő. A flotta 843 millió EUR-s eredeti beszerzési ára alapján a francia hatóságok számításai szerint a sajáttőke-szükséglet 157 és 196 millió EUR között volt. A 2001 végén meglévő sajáttőke-állomány levonásával ez a módszer 101–140 millió EUR-s feltőkésítési igényt jelzett.

| 72. | A feltőkésítés összegének meghatározására a francia hatóságok végül a finanszírozási igény öt európai hajózási társaság 2000-ben regisztrált átlagos saját tőke/adósság aránya alapján történő kiszámítását választották. E vállalatok mérlegeinek különbségei ellenére a francia hatóságok által számított átlag 79 % volt. A francia hatóságok bemutatják, hogy a 2002–2007-es időszakra szóló pénzügyi előrejelzések 77 %-os átlagos saját tőke/adósság arányt adnak, és a saját tőke 2007-ben eléri a 169 millió EUR-t. Ilyen mértékű saját tőkét 76 millió EUR-s feltőkésítéssel, illetve a szerkezetátalakítási tervben jelzett intézkedések sikere révén kívántak elérni. |
| --- | --- |

72.

A feltőkésítés összegének meghatározására a francia hatóságok végül a finanszírozási igény öt európai hajózási társaság 2000-ben regisztrált átlagos saját tőke/adósság aránya alapján történő kiszámítását választották. E vállalatok mérlegeinek különbségei ellenére a francia hatóságok által számított átlag 79 % volt. A francia hatóságok bemutatják, hogy a 2002–2007-es időszakra szóló pénzügyi előrejelzések 77 %-os átlagos saját tőke/adósság arányt adnak, és a saját tőke 2007-ben eléri a 169 millió EUR-t. Ilyen mértékű saját tőkét 76 millió EUR-s feltőkésítéssel, illetve a szerkezetátalakítási tervben jelzett intézkedések sikere révén kívántak elérni.

2.3.2.   A 2002-es feltőkésítést követő intézkedések

2.3.2.1.   Előzetes megjegyzés

| 73. | A feltőkésítés és a 2002-es szerkezetátalakítási terv nem hozták meg a várt eredményeket, és 2004-től kezdve az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzete erőteljesen romlott. Ehhez a romláshoz belső tényezők (munkaügyi viták, a termelékenységi célkitűzések nem kielégítő és késedelmes megvalósítása, piacirészesedés-vesztés) és külső tényezők (a korzikai úti cél kisebb vonzereje, a CFF piacirészesedés-szerzése, az állam gazdálkodási hibái (67)) egyaránt hozzájárultak, csakúgy, mint az üzemanyagárak emelkedése. |
| --- | --- |

73.

A feltőkésítés és a 2002-es szerkezetátalakítási terv nem hozták meg a várt eredményeket, és 2004-től kezdve az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzete erőteljesen romlott. Ehhez a romláshoz belső tényezők (munkaügyi viták, a termelékenységi célkitűzések nem kielégítő és késedelmes megvalósítása, piacirészesedés-vesztés) és külső tényezők (a korzikai úti cél kisebb vonzereje, a CFF piacirészesedés-szerzése, az állam gazdálkodási hibái (67)) egyaránt hozzájárultak, csakúgy, mint az üzemanyagárak emelkedése.

| 74. | Így az SNCM üzemi eredménye 2004-ben – 32,6 millió EUR, 2005-ben pedig – 25,8 millió EUR volt. A nettó eredmény 2004-ben – 29,7 millió EUR-t, 2005-ben pedig – 28,8 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

74.

Így az SNCM üzemi eredménye 2004-ben – 32,6 millió EUR, 2005-ben pedig – 25,8 millió EUR volt. A nettó eredmény 2004-ben – 29,7 millió EUR-t, 2005-ben pedig – 28,8 millió EUR-t tett ki.

| 75. | Az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének romlása a francia hatóságokat arra az elhatározásra késztette, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási tervben tervezett, és a 2003-as határozat által megkövetelt eszközeladásokon kívül további eszközöktől váljanak meg, és magánpartner keresésébe kezdjenek.

  2. táblázat


  Az SNCM által 2002 óta értékesített eszközök listája | Nettó bevétel | Dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| A 2002-es értesítésben javasolt értékesítések (ezer EUR) | 25 165 | |
| az Aliso

  (az Asco helyett, a Bizottság 2004. szeptember 8-i határozatával összhangban) | (315) | 2004.9.30. |
| a Napoléon | 6 396 | 2002.5.6. |
| a Monte Rotondo | 591 | 2002.7.31. |
| a Liberté | 10 088 | 2003.1.27. |
| Teljes Schuman-vagyon | 8 405 | 2003.1.20. |
| | | |
| A Bizottság 2003. július 9-i határozatában előírt további értékesítések (ezer EUR) | 5 022 | |
| SCI Espace Schuman | 765,7 | 2003.6.24. |
| Southern Trader | 2 153 | 2003.7.22. |
| Someca | 1 423,9 | 2004.4.30. |
| Amadeus | 680 | 2004.10.12. |
| CCM | — | (68) |

75.

Az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének romlása a francia hatóságokat arra az elhatározásra késztette, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási tervben tervezett, és a 2003-as határozat által megkövetelt eszközeladásokon kívül további eszközöktől váljanak meg, és magánpartner keresésébe kezdjenek.

2. táblázat

Az SNCM által 2002 óta értékesített eszközök listája

Nettó bevétel

Dátum

A 2002-es értesítésben javasolt értékesítések (ezer EUR)

25 165

az Aliso

(az Asco helyett, a Bizottság 2004. szeptember 8-i határozatával összhangban)

(315)

2004.9.30.

a Napoléon

6 396

2002.5.6.

a Monte Rotondo

591

2002.7.31.

a Liberté

10 088

2003.1.27.

Teljes Schuman-vagyon

8 405

2003.1.20.

A Bizottság 2003. július 9-i határozatában előírt további értékesítések (ezer EUR)

5 022

SCI Espace Schuman

765,7

2003.6.24.

Southern Trader

2 153

2003.7.22.

Someca

1 423,9

2004.4.30.

Amadeus

680

2004.10.12.

CCM

—

—

A 2003. júliusi határozat óta bekövetkezett további eladások (ezer EUR)

12 600

az Asco

7 100

2005.5.24.

Sud-Cargos

4 300

2005.9.15.

Az SNCM ingatlanparkjának részét képező lakások eladása

(ahol egykor az SNCM személyzete lakott)

1 200

2003 szeptemberétől 2006-ig

ÖSSZESEN (ezer EUR)

42 385

2.3.2.2.   A 2002-es feltőkésítést követő intézkedések

| 76. | A magánpartnerek kiválasztásának folyamata 2005. január 26. és 2005 szeptemberének vége között zajlott. |
| --- | --- |

76.

A magánpartnerek kiválasztásának folyamata 2005. január 26. és 2005 szeptemberének vége között zajlott.

| 77. | 2005. január 26-án és február 17-én a francia kormány bejelentette, hogy magánpartner keresésébe kezd, hogy azt bevonja az SNCM tőkéjébe a vállalat pénzügyi struktúrájának megerősítése, illetve a növekedéséhez szükséges változtatások támogatása érdekében. |
| --- | --- |

77.

2005. január 26-án és február 17-én a francia kormány bejelentette, hogy magánpartner keresésébe kezd, hogy azt bevonja az SNCM tőkéjébe a vállalat pénzügyi struktúrájának megerősítése, illetve a növekedéséhez szükséges változtatások támogatása érdekében.

| 78. | Az Agence des Participations de l’État (APE) független felet nevezett ki a keresési folyamat felügyeletére, és megbízott egy tanácsadó bankot (HSBC), hogy vegye fel a kapcsolatot potenciális vevőkkel. |
| --- | --- |

78.

Az Agence des Participations de l’État (APE) független felet nevezett ki a keresési folyamat felügyeletére, és megbízott egy tanácsadó bankot (HSBC), hogy vegye fel a kapcsolatot potenciális vevőkkel.

| 79. | Az eljárás keretében hetvenkét ipari és pénzügyi befektetőt kerestek meg, hogy meghatározzák egy olyan ajánlat pénzügyi feltételeit, amelynek célja a társaság ipari tervének támogatása, továbbá a munkahelyek megtartása és a közszolgálati szolgáltatás hatékony teljesítése volt. Közülük huszonhárman jelezték érdeklődésüket; tizenöt titoktartási megállapodás aláírására és tizenöt tájékoztató kiküldésére került sor. Hat vállalkozás nyújtott be ajánlatokat az első fordulóban 2005. április 5-én, a 2005. június 17-i második fordulóban pedig három ajánlat (Connex – jelenleg Veolia Transdev [a továbbiakban: VT], Caravelle és BCP) érkezett be, továbbá egyvalaki jelezte érdeklődését kisebbségi részesedésre (Comanav). A harmadik fordulóban, 2005. július 28-án három ajánlat érkezett. |
| --- | --- |

79.

Az eljárás keretében hetvenkét ipari és pénzügyi befektetőt kerestek meg, hogy meghatározzák egy olyan ajánlat pénzügyi feltételeit, amelynek célja a társaság ipari tervének támogatása, továbbá a munkahelyek megtartása és a közszolgálati szolgáltatás hatékony teljesítése volt. Közülük huszonhárman jelezték érdeklődésüket; tizenöt titoktartási megállapodás aláírására és tizenöt tájékoztató kiküldésére került sor. Hat vállalkozás nyújtott be ajánlatokat az első fordulóban 2005. április 5-én, a 2005. június 17-i második fordulóban pedig három ajánlat (Connex – jelenleg Veolia Transdev [a továbbiakban: VT], Caravelle és BCP) érkezett be, továbbá egyvalaki jelezte érdeklődését kisebbségi részesedésre (Comanav). A harmadik fordulóban, 2005. július 28-án három ajánlat érkezett.

| 80. | 2005. szeptember 14-én valamennyi vállalatot felkérték kötelező és végleges ajánlata benyújtására 2005. szeptember 15-ig. Ekkor, mivel a Connex elállt az ajánlattól, az állam két kötelező, tőke-hozzájárulásra és a teljes tőke megvásárlására vonatkozó ajánlatot kapott a BCP és a Caravelle csoporttól. |
| --- | --- |

80.

2005. szeptember 14-én valamennyi vállalatot felkérték kötelező és végleges ajánlata benyújtására 2005. szeptember 15-ig. Ekkor, mivel a Connex elállt az ajánlattól, az állam két kötelező, tőke-hozzájárulásra és a teljes tőke megvásárlására vonatkozó ajánlatot kapott a BCP és a Caravelle csoporttól.

| 81. | 2005. szeptember 27-én Franciaország sajtóközleményt adott ki, amelyben jelezte, hogy a két ajánlat mélyreható vizsgálata alapján a BCP csoport által benyújtott ajánlatot választották, mivel amellett, hogy pénzügyi szempontból a legelfogadhatóbb volt, egyben a társaság, a közszolgálat és a foglalkoztatás érdekeinek is ez az ajánlat felelt meg a leginkább. A BCP első ajánlata 113 millió EUR-s negatív árra vonatkozott, és a negatív ár legalacsonyabb becslése volt. |
| --- | --- |

81.

2005. szeptember 27-én Franciaország sajtóközleményt adott ki, amelyben jelezte, hogy a két ajánlat mélyreható vizsgálata alapján a BCP csoport által benyújtott ajánlatot választották, mivel amellett, hogy pénzügyi szempontból a legelfogadhatóbb volt, egyben a társaság, a közszolgálat és a foglalkoztatás érdekeinek is ez az ajánlat felelt meg a leginkább. A BCP első ajánlata 113 millió EUR-s negatív árra vonatkozott, és a negatív ár legalacsonyabb becslése volt.

| 82. | A potenciális befektetők ezen első ajánlata kifejezetten magában foglalta az első ajánlat könyvvizsgálatokat követő kiigazításának lehetőségét. A francia hatóságok jelezték, hogy a kiinduló negatív árat fölfelé korrigálták a 2005. december 16-án ismertetett könyvvizsgálatokat követően olyan objektív elemek miatt, amelyek befolyásolják azt a szabályozói és gazdasági környezetet, amelyben az SNCM működik, és amelyek az ajánlat 2005. szeptember 15-i benyújtása után következtek be. A negatív árat így 200 millió EUR-ra változtatták. |
| --- | --- |

82.

A potenciális befektetők ezen első ajánlata kifejezetten magában foglalta az első ajánlat könyvvizsgálatokat követő kiigazításának lehetőségét. A francia hatóságok jelezték, hogy a kiinduló negatív árat fölfelé korrigálták a 2005. december 16-án ismertetett könyvvizsgálatokat követően olyan objektív elemek miatt, amelyek befolyásolják azt a szabályozói és gazdasági környezetet, amelyben az SNCM működik, és amelyek az ajánlat 2005. szeptember 15-i benyújtása után következtek be. A negatív árat így 200 millió EUR-ra változtatták.

| 83. | A francia hatóságok és a jövőbeli befektetők (vagyis a BCP, társulva a Connex csoporttal, amelynek jelenlegi neve Veolia Transdev, a Veolia egyik leányvállalata) közötti tárgyalásoknak köszönhetően sikerült ezt az összeget 142,5 millió EUR-ra csökkenteni, amelyet viszont növelt az SNCM nyugdíjas alkalmazottai biztosító egyesületeivel kapcsolatos kiadások egy részének a kifizetése (15,5 millió EUR). |
| --- | --- |

83.

A francia hatóságok és a jövőbeli befektetők (vagyis a BCP, társulva a Connex csoporttal, amelynek jelenlegi neve Veolia Transdev, a Veolia egyik leányvállalata) közötti tárgyalásoknak köszönhetően sikerült ezt az összeget 142,5 millió EUR-ra csökkenteni, amelyet viszont növelt az SNCM nyugdíjas alkalmazottai biztosító egyesületeivel kapcsolatos kiadások egy részének a kifizetése (15,5 millió EUR).

| 84. | E nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes kiválasztási folyamatot követően végül, igen nehéz vállalati és pénzügyi környezetben, 2005. október 13-án megállapodás született az állam, a BCP és a VT között. A VT az SNCM ágazati üzemeltetője (28 %-os részesedés), míg a BCP a főrészvényes 38 %-os részesedéssel. Az állam – különösen a munkavállalók irányában – elkötelezte magát, hogy 25 %-os (69) részesedést megtart a vállalatban. A BCP és a VT üzleti tervet készítettek az SNCM számára, amelyről 2006. április 7-én értesítették az Európai Bizottságot. |
| --- | --- |

84.

E nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes kiválasztási folyamatot követően végül, igen nehéz vállalati és pénzügyi környezetben, 2005. október 13-án megállapodás született az állam, a BCP és a VT között. A VT az SNCM ágazati üzemeltetője (28 %-os részesedés), míg a BCP a főrészvényes 38 %-os részesedéssel. Az állam – különösen a munkavállalók irányában – elkötelezte magát, hogy 25 %-os (69) részesedést megtart a vállalatban. A BCP és a VT üzleti tervet készítettek az SNCM számára, amelyről 2006. április 7-én értesítették az Európai Bizottságot.

a)   Az egyetértési megállapodás tartalma

| 85. | Az egyetértési megállapodást, melynek értelmében az SNCM tőkéjének 75 %-át magánbefektetőknek értékesítik, 2006. május 16-án írták alá a felek (a BCP, a VT és a CGMF). |
| --- | --- |

85.

Az egyetértési megállapodást, melynek értelmében az SNCM tőkéjének 75 %-át magánbefektetőknek értékesítik, 2006. május 16-án írták alá a felek (a BCP, a VT és a CGMF).

| 86. | Az egyetértési megállapodás II. szakaszában az áll, hogy a CGMF vállalja, hogy elfogadja, jegyzi, és teljes mértékben befizeti az SNCM tőkeemelését összesen 142,5 millió EUR-s összegben. |
| --- | --- |

86.

Az egyetértési megállapodás II. szakaszában az áll, hogy a CGMF vállalja, hogy elfogadja, jegyzi, és teljes mértékben befizeti az SNCM tőkeemelését összesen 142,5 millió EUR-s összegben.

| 87. | A tőkeemelés mellett a CGMF vállalja, hogy folyószámla-előleg formájában az SNCM rendelkezésére bocsát 38,5 millió EUR-t. Ez az előleg, melyet az SNCM egy letéti banknak (a CIC nevű banknak) fizet be, az ún. „ex gratia” költségrész finanszírozását szolgálja, amely kiegészíti a jogszabályok és megállapodások szerint fizetendő összegeket abban az esetben, ha a vevők létszámcsökkentési tervet valósítanak meg. A jogszabályokkal és megállapodásokkal összhangban kapott kifizetéseken felüli kompenzáció fizetése egyénileg és névre szólóan történik, azon dolgozók részére, akik elhagyták a vállalkozást, és akiknek a munkaszerződését felbontották. |
| --- | --- |

87.

A tőkeemelés mellett a CGMF vállalja, hogy folyószámla-előleg formájában az SNCM rendelkezésére bocsát 38,5 millió EUR-t. Ez az előleg, melyet az SNCM egy letéti banknak (a CIC nevű banknak) fizet be, az ún. „ex gratia” költségrész finanszírozását szolgálja, amely kiegészíti a jogszabályok és megállapodások szerint fizetendő összegeket abban az esetben, ha a vevők létszámcsökkentési tervet valósítanak meg. A jogszabályokkal és megállapodásokkal összhangban kapott kifizetéseken felüli kompenzáció fizetése egyénileg és névre szólóan történik, azon dolgozók részére, akik elhagyták a vállalkozást, és akiknek a munkaszerződését felbontották.

| 88. | Ez az eljárás a 2006. május 16-i értékesítési szerződés II.2. cikkében szerepel, mely úgy rendelkezik, hogy ez a számla „azon esetleges önkéntes kilépések vagy munkaszerződés-felbontások [...] költségrészeinek finanszírozására szolgál, amelyeket a munkáltatónak kell fizetnie bármely összeg kiegészítéseként a jogszabályoknak és megállapodásoknak megfelelően.” A letéti bank feladata „a pénzeszközök felszabadítása, amint az SNCM csoporton belül át nem helyezett érintett munkavállalói ténylegesen elhagyják a vállalatot, illetve a letéti határidő leteltekor a letétbe helyezett összeg egyenlegének felszabadítása”. E számla fenntartása egy, az egyetértési megállapodáshoz mellékelt vagyonkezelési megállapodás tárgya. A feltételhez kötött számla aktiválásának lehetővé tétele érdekében az SNCM-nek át kell adnia a CGMF elnökének azon dolgozók nevének listáját, akiknek a munkaszerződését felmondták, és akik számára kérik a feltételhez kötött számla aktiválását, valamint a nettó kiadások havi kimutatását, amely részletes bontásban közli az érintett személyzetnek kifizetett minden kompenzációt és költséget. Ugyanakkor az SNCM tájékoztatja a letéti bankot a munkavállalónkénti „tényleges havi többletköltségről”, amely a munkáltató által a jogszabályok és megállapodások alapján kötelezően fizetendő különféle összegeken felüli összeg. Az állam további ex gratia intézkedéseinek teljes összege semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a 38,5 millió EUR-t, és amennyiben e kiegészítő szociális intézkedések az eladást követő három évben nem érik el ezt a küszöbértéket, az egyenleget vissza kell fizetni az állam részére. |
| --- | --- |

88.

Ez az eljárás a 2006. május 16-i értékesítési szerződés II.2. cikkében szerepel, mely úgy rendelkezik, hogy ez a számla „azon esetleges önkéntes kilépések vagy munkaszerződés-felbontások [...] költségrészeinek finanszírozására szolgál, amelyeket a munkáltatónak kell fizetnie bármely összeg kiegészítéseként a jogszabályoknak és megállapodásoknak megfelelően.” A letéti bank feladata „a pénzeszközök felszabadítása, amint az SNCM csoporton belül át nem helyezett érintett munkavállalói ténylegesen elhagyják a vállalatot, illetve a letéti határidő leteltekor a letétbe helyezett összeg egyenlegének felszabadítása”. E számla fenntartása egy, az egyetértési megállapodáshoz mellékelt vagyonkezelési megállapodás tárgya. A feltételhez kötött számla aktiválásának lehetővé tétele érdekében az SNCM-nek át kell adnia a CGMF elnökének azon dolgozók nevének listáját, akiknek a munkaszerződését felmondták, és akik számára kérik a feltételhez kötött számla aktiválását, valamint a nettó kiadások havi kimutatását, amely részletes bontásban közli az érintett személyzetnek kifizetett minden kompenzációt és költséget. Ugyanakkor az SNCM tájékoztatja a letéti bankot a munkavállalónkénti „tényleges havi többletköltségről”, amely a munkáltató által a jogszabályok és megállapodások alapján kötelezően fizetendő különféle összegeken felüli összeg. Az állam további ex gratia intézkedéseinek teljes összege semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a 38,5 millió EUR-t, és amennyiben e kiegészítő szociális intézkedések az eladást követő három évben nem érik el ezt a küszöbértéket, az egyenleget vissza kell fizetni az állam részére.

| 89. | Az egyetértési megállapodás III. szakasza úgy rendelkezik, hogy e tranzakciókat követően a CGMF a magánvevőknek adja el a vállalat részvénytőkéjének képező részvények 75 %-os részvénycsomagját, valamint a feltételhez kötött számlát, amely a szociális terv szerződéses és törvényben előírt kötelezettségeken felüli részének finanszírozására szolgál. |
| --- | --- |

89.

Az egyetértési megállapodás III. szakasza úgy rendelkezik, hogy e tranzakciókat követően a CGMF a magánvevőknek adja el a vállalat részvénytőkéjének képező részvények 75 %-os részvénycsomagját, valamint a feltételhez kötött számlát, amely a szociális terv szerződéses és törvényben előírt kötelezettségeken felüli részének finanszírozására szolgál.

| 90. | Az egyetértési megállapodás III. szakasza rendelkezik egy további, 8,75 millió EUR összegű BCP/VT általi tőkeemelésről is, amelyet az SNCM készpénzszükséglete alapján bocsátanak rendelkezésre. Az egyetértési megállapodás III.2.7. bekezdésében az szerepel, hogy a CGMF részvényeinek értéke mindenkor a befizetett névleges érték [...] (60) %-ával növelt eredeti névleges értékükkel egyenlő, szorozva N/365-tel, ahol N az eladás időpontja óta eltelt napok száma, levonva valamennyi kifizetett összeget (például az osztalékokat). Ezek az eljárások nem alkalmazhatóak csődtömeggondnokság vagy a társaság bíróság általi felszámolása esetén. |
| --- | --- |

90.

Az egyetértési megállapodás III. szakasza rendelkezik egy további, 8,75 millió EUR összegű BCP/VT általi tőkeemelésről is, amelyet az SNCM készpénzszükséglete alapján bocsátanak rendelkezésre. Az egyetértési megállapodás III.2.7. bekezdésében az szerepel, hogy a CGMF részvényeinek értéke mindenkor a befizetett névleges érték [...] (60) %-ával növelt eredeti névleges értékükkel egyenlő, szorozva N/365-tel, ahol N az eladás időpontja óta eltelt napok száma, levonva valamennyi kifizetett összeget (például az osztalékokat). Ezek az eljárások nem alkalmazhatóak csődtömeggondnokság vagy a társaság bíróság általi felszámolása esetén.

| 91. | Az egyetértési megállapodás (III.5. szakasz) felmondási záradékot tartalmaz, amely garantálja az SNCM eladásának jogát. Ezt a vevők egyidejűleg gyakorolhatják az alábbi események egyikének bekövetkezése esetén, mivel e forgatókönyvek hatására üzleti tervük hitelessége és a társaság életképességének visszatérése megkérdőjeleződne:






  — | nem vagy lényegesen rosszabb feltételekkel kapja meg a 2007. január 1-jével kezdődő időszakra a Korzikára irányuló tengeri közszolgáltatási szerződést, |
| --- | --- | --- |

91.

Az egyetértési megállapodás (III.5. szakasz) felmondási záradékot tartalmaz, amely garantálja az SNCM eladásának jogát. Ezt a vevők egyidejűleg gyakorolhatják az alábbi események egyikének bekövetkezése esetén, mivel e forgatókönyvek hatására üzleti tervük hitelessége és a társaság életképességének visszatérése megkérdőjeleződne:

—

nem vagy lényegesen rosszabb feltételekkel kapja meg a 2007. január 1-jével kezdődő időszakra a Korzikára irányuló tengeri közszolgáltatási szerződést,

| — | az Európai Bizottság bármely hátrányos döntése vagy a Törvényszék, illetve a Bíróság ítélete, például a tranzakció elutasítása vagy olyan feltételek előírása, amelyek lényeges hatással vannak a vállalat értékére, attól számított hatéves határidőn belül, hogy a partnerek megszerezték a vállalatra vonatkozó jogokat. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság bármely hátrányos döntése vagy a Törvényszék, illetve a Bíróság ítélete, például a tranzakció elutasítása vagy olyan feltételek előírása, amelyek lényeges hatással vannak a vállalat értékére, attól számított hatéves határidőn belül, hogy a partnerek megszerezték a vállalatra vonatkozó jogokat.

| 92. | A megállapodás VII. szakasza előirányozza, hogy a CGMF magára vállalja az SNCM társadalombiztosítási kötelezettségeinek egy részét nyugdíjasainak biztosító egyesületi költségei címén 15,5 millió EUR-ra becsült összegben a vállalkozás tulajdonjoga átruházásának napjától kezdve. |
| --- | --- |

92.

A megállapodás VII. szakasza előirányozza, hogy a CGMF magára vállalja az SNCM társadalombiztosítási kötelezettségeinek egy részét nyugdíjasainak biztosító egyesületi költségei címén 15,5 millió EUR-ra becsült összegben a vállalkozás tulajdonjoga átruházásának napjától kezdve.

| 93. | A vállalatirányítás részletes szabályait az egyetértési megállapodás IV. szakasza tartalmazza. Változni fog az SNCM irányításának módja; átalakítják egy igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal rendelkező részvénytársasággá. A felügyelőbizottság 10, majd 14 tagból fog állni. Elnöke átmenetileg az állam egy képviselője lesz. Ha a közszolgáltatással az SNCM-et bízzák meg, a felügyelőbizottság elnökét a BCP egy képviselője váltja fel. Az igazgatótanács feladata az SNCM működés szempontjából való igazgatása. |
| --- | --- |

93.

A vállalatirányítás részletes szabályait az egyetértési megállapodás IV. szakasza tartalmazza. Változni fog az SNCM irányításának módja; átalakítják egy igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal rendelkező részvénytársasággá. A felügyelőbizottság 10, majd 14 tagból fog állni. Elnöke átmenetileg az állam egy képviselője lesz. Ha a közszolgáltatással az SNCM-et bízzák meg, a felügyelőbizottság elnökét a BCP egy képviselője váltja fel. Az igazgatótanács feladata az SNCM működés szempontjából való igazgatása.

| 94. | 2006. május 26-án a francia kormány jóváhagyta az SNCM értékesítését, valamint az előzőekben említett intézkedéseket. |
| --- | --- |

94.

2006. május 26-án a francia kormány jóváhagyta az SNCM értékesítését, valamint az előzőekben említett intézkedéseket.

b)   Az intézkedések

| 95. | Figyelemmel a fentiekre az egyetértési megállapodás háromféle állami intézkedést tartalmaz, amelyek az állami támogatások uniós szabályozása szerint vizsgálatot indokolnak:






  — | az SNCM 75 %-ának eladása 158 millió EUR-s negatív áron (142,5 millió EUR tőke-hozzájárulás és a biztosító egyesületek költségeinek kifizetése 15,5 millió EUR összegben), |
| --- | --- | --- |

95.

Figyelemmel a fentiekre az egyetértési megállapodás háromféle állami intézkedést tartalmaz, amelyek az állami támogatások uniós szabályozása szerint vizsgálatot indokolnak:

—

az SNCM 75 %-ának eladása 158 millió EUR-s negatív áron (142,5 millió EUR tőke-hozzájárulás és a biztosító egyesületek költségeinek kifizetése 15,5 millió EUR összegben),

| — | a CGMF által az SNCM elbocsátott személyzete javára befizetett 38,5 millió EUR folyószámla-előleg, |
| --- | --- |

—

a CGMF által az SNCM elbocsátott személyzete javára befizetett 38,5 millió EUR folyószámla-előleg,

| — | a 8,75 millió EUR-s tőkeemelés, amelyet a CGMF közösen és egyidejűleg jegyzett a VT és a BCP által megvalósított 26,25 millió EUR-s tőke-hozzájárulással, |
| --- | --- |

—

a 8,75 millió EUR-s tőkeemelés, amelyet a CGMF közösen és egyidejűleg jegyzett a VT és a BCP által megvalósított 26,25 millió EUR-s tőke-hozzájárulással,

| — | az értékesítésfelmondási záradék (70). |
| --- | --- |

—

az értékesítésfelmondási záradék (70).

2.4.   E HATÁROZAT TÁRGYA

| 96. | E végleges határozat a Franciaország által 2002. február 18. óta az SNCM érdekében megvalósított intézkedésekre vonatkozik, nevezetesen a következőkre:






  — | a 2002-ben a CGMF által az SNCM javára végrehajtott 76 millió EUR tőke-hozzájárulás egyenlege, azaz 15,81 millió EUR, |
| --- | --- | --- |

96.

E végleges határozat a Franciaország által 2002. február 18. óta az SNCM érdekében megvalósított intézkedésekre vonatkozik, nevezetesen a következőkre:

—

a 2002-ben a CGMF által az SNCM javára végrehajtott 76 millió EUR tőke-hozzájárulás egyenlege, azaz 15,81 millió EUR,

| — | a 158 millió EUR-s negatív ár, amelyet a CGMF elért az SNCM eladásán, |
| --- | --- |

—

a 158 millió EUR-s negatív ár, amelyet a CGMF elért az SNCM eladásán,

| — | a CGMF által az SNCM elbocsátott személyzete javára befizetett 38,5 millió EUR folyószámla-előleg, |
| --- | --- |

—

a CGMF által az SNCM elbocsátott személyzete javára befizetett 38,5 millió EUR folyószámla-előleg,

| — | a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelés. |
| --- | --- |

—

a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelés.

| 97. | E határozat nem vonatkozik az SNCM számára az 1991–2001-es időszakra közszolgáltatási kötelezettség címén juttatott kompenzációra, amellyel kapcsolatban a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítélete megerősítette, hogy az a belső piaccal összeegyeztethető (71). |
| --- | --- |

97.

E határozat nem vonatkozik az SNCM számára az 1991–2001-es időszakra közszolgáltatási kötelezettség címén juttatott kompenzációra, amellyel kapcsolatban a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítélete megerősítette, hogy az a belső piaccal összeegyeztethető (71).

| 98. | E határozat nem terjed ki az SNCM számára a 2007–2013-as időszakra közszolgáltatási kötelezettség címén juttatott, vagy a jövőben nyújtandó pénzügyi kompenzáció vizsgálatára sem, amely külön eljárás tárgyát képezi (72). |
| --- | --- |

98.

E határozat nem terjed ki az SNCM számára a 2007–2013-as időszakra közszolgáltatási kötelezettség címén juttatott, vagy a jövőben nyújtandó pénzügyi kompenzáció vizsgálatára sem, amely külön eljárás tárgyát képezi (72).

| 99. | Megjegyzendő továbbá, hogy a 2012. november 11-i ítélet ellen két fellebbezést nyújtott be a Bíróságnak az SNCM, illetve Franciaország a C-533/12 P. és a C-536/12 P. sz. egyesített ügyekben. E határozat meghozatalára a fellebbezés alatt álló ítéletnek való megfelelés érdekében került sor, mert az ítélet megsemmisítette a 2008. július 8-i határozatot. Ilyen feltételek mellett, amennyiben a fellebbezések vizsgálata a 2012. november 11-i ítélet részleges vagy teljes megsemmisítését eredményezné, és helyreállítaná a 2008. július 8-i határozat bizonyos részeit, e határozat helyreállított intézkedésekre vonatkozó rendelkezései erejéig hatályát vesztené a fellebbezési ítéletek miatt. |
| --- | --- |

99.

Megjegyzendő továbbá, hogy a 2012. november 11-i ítélet ellen két fellebbezést nyújtott be a Bíróságnak az SNCM, illetve Franciaország a C-533/12 P. és a C-536/12 P. sz. egyesített ügyekben. E határozat meghozatalára a fellebbezés alatt álló ítéletnek való megfelelés érdekében került sor, mert az ítélet megsemmisítette a 2008. július 8-i határozatot. Ilyen feltételek mellett, amennyiben a fellebbezések vizsgálata a 2012. november 11-i ítélet részleges vagy teljes megsemmisítését eredményezné, és helyreállítaná a 2008. július 8-i határozat bizonyos részeit, e határozat helyreállított intézkedésekre vonatkozó rendelkezései erejéig hatályát vesztené a fellebbezési ítéletek miatt.

2.5.   A 2002-ES HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ ÉS 2006-OS KITERJESZTÉSÉHEZ VEZETŐ OKOK

2.5.1.   A 2002-es hivatalos vizsgálati eljárás megindítása

| 100. | A 2002. augusztus 19-én kelt, az eljárás megindítását kimondó határozatában a Bizottság, miközben elismerte, hogy az SNCM nehéz helyzetben lévő vállalkozás, kétségét fejezte ki a bejelentett intézkedésnek az akkor hatályban lévő 1999-es iránymutatások 3.2.2. pontja követelményeivel való összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

100.

A 2002. augusztus 19-én kelt, az eljárás megindítását kimondó határozatában a Bizottság, miközben elismerte, hogy az SNCM nehéz helyzetben lévő vállalkozás, kétségét fejezte ki a bejelentett intézkedésnek az akkor hatályban lévő 1999-es iránymutatások 3.2.2. pontja követelményeivel való összeegyeztethetőségét illetően.

| 101. | A Bizottság kétségeket fogalmazott meg a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban, mivel a vállalkozás veszteségeinek okaira vonatkozó elemzés nem állt rendelkezésre. A Bizottság kérdései különösen a veszteségek és a közszolgáltatási kötelezettségek összefüggéseire, az SNCM hajóvásárlási politikájának az eredménykimutatásaira gyakorolt hatására, valamint a vállalat termelékenységének növelését célzó intézkedésekre vonatkoztak. |
| --- | --- |

101.

A Bizottság kétségeket fogalmazott meg a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban, mivel a vállalkozás veszteségeinek okaira vonatkozó elemzés nem állt rendelkezésre. A Bizottság kérdései különösen a veszteségek és a közszolgáltatási kötelezettségek összefüggéseire, az SNCM hajóvásárlási politikájának az eredménykimutatásaira gyakorolt hatására, valamint a vállalat termelékenységének növelését célzó intézkedésekre vonatkoztak.

| 102. | A Bizottság kiemelte továbbá a szerkezetátalakítási terv bizonyos hiányosságait is, nevezetesen a termelő fogyasztás mennyiségének csökkentésére irányuló konkrét intézkedések és az SNCM jövőbeli árazási politikájára való utalás hiányát. |
| --- | --- |

102.

A Bizottság kiemelte továbbá a szerkezetátalakítási terv bizonyos hiányosságait is, nevezetesen a termelő fogyasztás mennyiségének csökkentésére irányuló konkrét intézkedések és az SNCM jövőbeli árazási politikájára való utalás hiányát.

| 103. | A Bizottság ugyancsak vitatta a francia hatóságok által a feltőkésítés összegének meghatározására alkalmazott számítási módszer, illetve a pénzügyi szimulációk alapjául szolgáló bizonyos feltevések helytállóságát. |
| --- | --- |

103.

A Bizottság ugyancsak vitatta a francia hatóságok által a feltőkésítés összegének meghatározására alkalmazott számítási módszer, illetve a pénzügyi szimulációk alapjául szolgáló bizonyos feltevések helytállóságát.

2.5.2.   A 2006-os hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztése

| 104. | 2006. szeptember 13-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy a 2002-es hivatalos vizsgálati eljárást kiterjeszti az SNCM magánszektorba történő értékesítésével kapcsolatban tervezett intézkedésekre. |
| --- | --- |

104.

2006. szeptember 13-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy a 2002-es hivatalos vizsgálati eljárást kiterjeszti az SNCM magánszektorba történő értékesítésével kapcsolatban tervezett intézkedésekre.

| 105. | Abban az esetben, ha ezt az összeget az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésével összeegyeztethető állami támogatásként kategorizálnák, a Bizottság véleménye szerint ezt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásra (a továbbiakban: a 2004-es iránymutatás) (73) figyelemmel kell értékelni. Mivel a szerkezetátalakítási támogatás összege észrevehetően alacsonyabb, mint a 2002-ben bejelentett és 2003-ban elfogadott összeg, a Bizottság kételyeinek adott hangot a 2003-as határozatban az SNCM számára előírt összes kompenzációs intézkedés fenntartásának helyességét illetően. |
| --- | --- |

105.

Abban az esetben, ha ezt az összeget az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésével összeegyeztethető állami támogatásként kategorizálnák, a Bizottság véleménye szerint ezt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásra (a továbbiakban: a 2004-es iránymutatás) (73) figyelemmel kell értékelni. Mivel a szerkezetátalakítási támogatás összege észrevehetően alacsonyabb, mint a 2002-ben bejelentett és 2003-ban elfogadott összeg, a Bizottság kételyeinek adott hangot a 2003-as határozatban az SNCM számára előírt összes kompenzációs intézkedés fenntartásának helyességét illetően.

| 106. | A Bizottság ugyancsak kétségét fejezte ki a 2003-as határozatban előírt feltételek betartását, nevezetesen az árvezető szerep elvét és a korzikai járatok sűrűségét illetően. |
| --- | --- |

106.

A Bizottság ugyancsak kétségét fejezte ki a 2003-as határozatban előírt feltételek betartását, nevezetesen az árvezető szerep elvét és a korzikai járatok sűrűségét illetően.

| 107. | A negatív ára kapcsán, amelyen az SNCM-et eladták, a Bizottságnak kétségei voltak, hogy az SNCM értékesítését megelőzően az állam által végrehajtott feltőkésítés megfelelt-e a piacgazdasági magánbefektető elvének. A Bizottság kétségét fejezte ki különösen a felszámolási költségek kiszámításának érvényességét illetően, amelyeket az államnak mint részvényesnek kellene fizetnie az SNCM felszámolása esetén. |
| --- | --- |

107.

A negatív ára kapcsán, amelyen az SNCM-et eladták, a Bizottságnak kétségei voltak, hogy az SNCM értékesítését megelőzően az állam által végrehajtott feltőkésítés megfelelt-e a piacgazdasági magánbefektető elvének. A Bizottság kétségét fejezte ki különösen a felszámolási költségek kiszámításának érvényességét illetően, amelyeket az államnak mint részvényesnek kellene fizetnie az SNCM felszámolása esetén.

| 108. | A Bizottság megkérdőjelezte, hogy a pénzügyi intézkedések a 2004-es iránymutatás szerinti igazolhatók-e. |
| --- | --- |

108.

A Bizottság megkérdőjelezte, hogy a pénzügyi intézkedések a 2004-es iránymutatás szerinti igazolhatók-e.

| 109. | A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban ugyancsak kifejezte kétségeit a magán- és állami befektetések egyidejűsége elvének betartását és a jegyzési feltételek ítélkezési gyakorlat szerinti hasonlóságát illetően. |
| --- | --- |

109.

A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban ugyancsak kifejezte kétségeit a magán- és állami befektetések egyidejűsége elvének betartását és a jegyzési feltételek ítélkezési gyakorlat szerinti hasonlóságát illetően.

| 110. | Végezetül a Bizottság kétségeket fogalmazott meg arra vonatkozóan is, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás formájában megjelenő, 38,5 millió EUR összegű kiegészítő szociális intézkedések közvetett előnnyel járhatnak-e a vállalkozás számára. A körültekintő befektető által viselt kockázatok között ugyancsak rámutatott az elbocsátás címén fizetett kiegészítő térítésekkel való ellentmondás kockázatára. |
| --- | --- |

110.

Végezetül a Bizottság kétségeket fogalmazott meg arra vonatkozóan is, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás formájában megjelenő, 38,5 millió EUR összegű kiegészítő szociális intézkedések közvetett előnnyel járhatnak-e a vállalkozás számára. A körültekintő befektető által viselt kockázatok között ugyancsak rámutatott az elbocsátás címén fizetett kiegészítő térítésekkel való ellentmondás kockázatára.

III.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATBAN

3.1.   A 2002-ES FELTŐKÉSÍTÉSRŐL

| 111. | A 2002-ben bejelentett szerkezetátalakítási terv 76 millió EUR-s tőke-hozzájárulást tartalmazott, amelyből 53,48 millió EUR közszolgáltatásért járó kompenzáció volt. Figyelembe véve az SNCM által végrehajtott részvényeladást (74), a ténylegesen kifizetett támogatási összeg 69 292 400 EUR. A francia hatóságok arra az álláspontra helyezkednek, hogy amennyiben az 53,48 millió EUR-s összeg összeegyeztethető támogatás, akkor a 2002-es bejelentés szerint szerkezetátalakítási támogatásnak tekintendő támogatás összege 15,81 millió EUR. |
| --- | --- |

111.

A 2002-ben bejelentett szerkezetátalakítási terv 76 millió EUR-s tőke-hozzájárulást tartalmazott, amelyből 53,48 millió EUR közszolgáltatásért járó kompenzáció volt. Figyelembe véve az SNCM által végrehajtott részvényeladást (74), a ténylegesen kifizetett támogatási összeg 69 292 400 EUR. A francia hatóságok arra az álláspontra helyezkednek, hogy amennyiben az 53,48 millió EUR-s összeg összeegyeztethető támogatás, akkor a 2002-es bejelentés szerint szerkezetátalakítási támogatásnak tekintendő támogatás összege 15,81 millió EUR.

3.2.   A 2002-ES FELTŐKÉSÍTÉST KÖVETŐ INTÉZKEDÉSEKRŐL

| 112. | Bevezetésként Franciaország emlékeztet arra, hogy a 2004–2005-ös szervezett munkavállalói fellépés súlyossága, valamint az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének romlása a részvényes államot arra késztette, hogy 2005 januárjában magánbefektetők kiválasztását célzó folyamatot kezdjen, és sürgős intézkedéseket hajtson végre (nevezetesen az Asco hajó és a Sud-Cargosban lévő részesedése eladását (75)). |
| --- | --- |

112.

Bevezetésként Franciaország emlékeztet arra, hogy a 2004–2005-ös szervezett munkavállalói fellépés súlyossága, valamint az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének romlása a részvényes államot arra késztette, hogy 2005 januárjában magánbefektetők kiválasztását célzó folyamatot kezdjen, és sürgős intézkedéseket hajtson végre (nevezetesen az Asco hajó és a Sud-Cargosban lévő részesedése eladását (75)).

3.2.1.   Az SNCM negatív eladási áráról

| 113. | A vonatkozó, akkori közösségi joggyakorlat szerint a francia hatóságok felkérik a Bizottságot, vegye tekintetbe, hogy az SNCM 158 millió EUR-s negatív eladási ára semmilyen, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősíthető intézkedést nem tartalmaz, mert a francia állam úgy járt el, mint egy piacgazdasági magánbefektető. |
| --- | --- |

113.

A vonatkozó, akkori közösségi joggyakorlat szerint a francia hatóságok felkérik a Bizottságot, vegye tekintetbe, hogy az SNCM 158 millió EUR-s negatív eladási ára semmilyen, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősíthető intézkedést nem tartalmaz, mert a francia állam úgy járt el, mint egy piacgazdasági magánbefektető.

| 114. | Bevezetésként Franciaország megjegyzi, hogy a 158 millió EUR-s végső ár, amely alacsonyabb annál a negatív árnál, amelyet a vevők az SNCM könyvvizsgálata után eredetileg kértek, egy nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes versenyfelhívás keretében lefolytatott, az ellenőrzés átadásáról szóló tárgyalás eredménye, és ezért valóban piaci ár. |
| --- | --- |

114.

Bevezetésként Franciaország megjegyzi, hogy a 158 millió EUR-s végső ár, amely alacsonyabb annál a negatív árnál, amelyet a vevők az SNCM könyvvizsgálata után eredetileg kértek, egy nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes versenyfelhívás keretében lefolytatott, az ellenőrzés átadásáról szóló tárgyalás eredménye, és ezért valóban piaci ár.

| 115. | Franciaország úgy véli, hogy mivel a magánpartnerek keresése az SNCM számára nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes pályáztatás keretében történt, amelynek eredményeként a legjobb ajánlatot választották, az eladási ár piaci ár. |
| --- | --- |

115.

Franciaország úgy véli, hogy mivel a magánpartnerek keresése az SNCM számára nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes pályáztatás keretében történt, amelynek eredményeként a legjobb ajánlatot választották, az eladási ár piaci ár.

| 116. | A francia hatóságok véleménye szerint a 158 millió EUR-s negatív áron történő eladás az állam számára legkedvezőbb feltételek mellett történt az akkori közösségi joggyakorlatnak és a Bizottság határozathozatali gyakorlatának megfelelően, tehát semmilyen támogatási elemet nem tartalmaz. Franciaország úgy véli, hogy ez a negatív ár alacsonyabb annál a felszámolási költségnél, amely az államot terhelte volna a vállalkozás felszámolása esetén. |
| --- | --- |

116.

A francia hatóságok véleménye szerint a 158 millió EUR-s negatív áron történő eladás az állam számára legkedvezőbb feltételek mellett történt az akkori közösségi joggyakorlatnak és a Bizottság határozathozatali gyakorlatának megfelelően, tehát semmilyen támogatási elemet nem tartalmaz. Franciaország úgy véli, hogy ez a negatív ár alacsonyabb annál a felszámolási költségnél, amely az államot terhelte volna a vállalkozás felszámolása esetén.

| 117. | Franciaország véleménye szerint ez az egyetlen levonható következtetés, függetlenül attól, hogy az alkalmazott megközelítés az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából fakad (a továbbiakban: a Gröditzer-ítélet (76)), vagy az SNCM tényleges felszámolási költségeinek elemzésén alapul (az ABX-határozat (77)). |
| --- | --- |

117.

Franciaország véleménye szerint ez az egyetlen levonható következtetés, függetlenül attól, hogy az alkalmazott megközelítés az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából fakad (a továbbiakban: a Gröditzer-ítélet (76)), vagy az SNCM tényleges felszámolási költségeinek elemzésén alapul (az ABX-határozat (77)).

| 118. | Ami a Gröditzer-ítéleten alapuló első módszert illeti, Franciaország felveti, hogy ez az ítélet igazolta a Bizottság 1999. július 8-i határozatában szereplő értékelését, mely szerint „csak az eszközök felszámolási értéke vehető számításba felszámolási költségként” (78). |
| --- | --- |

118.

Ami a Gröditzer-ítéleten alapuló első módszert illeti, Franciaország felveti, hogy ez az ítélet igazolta a Bizottság 1999. július 8-i határozatában szereplő értékelését, mely szerint „csak az eszközök felszámolási értéke vehető számításba felszámolási költségként” (78).

| 119. | E tekintetben a CGMF (79) és az Oddo–Hastings (80) jelentései az eszközök felszámolási értékét minimum 190,3 millió EUR-ra becslik 2005. szeptember 30-án (81). |
| --- | --- |

119.

E tekintetben a CGMF (79) és az Oddo–Hastings (80) jelentései az eszközök felszámolási értékét minimum 190,3 millió EUR-ra becslik 2005. szeptember 30-án (81).

| 120. | Következésképpen, mivel az állam egy vállalat tulajdonosaként és részvényeseként a vállalat tartozásaiért csupán eszközei felszámolási értéke erejéig felel (Hytasa ítélet (82)), Franciaország kijelenti, hogy a társaság eszközeinek 190,3 millió EUR-ra becsült minimális felszámolási értéke jóval magasabb a 158 millió EUR-s negatív eladási árnál. |
| --- | --- |

120.

Következésképpen, mivel az állam egy vállalat tulajdonosaként és részvényeseként a vállalat tartozásaiért csupán eszközei felszámolási értéke erejéig felel (Hytasa ítélet (82)), Franciaország kijelenti, hogy a társaság eszközeinek 190,3 millió EUR-ra becsült minimális felszámolási értéke jóval magasabb a 158 millió EUR-s negatív eladási árnál.

| 121. | A második módszerre vonatkozóan Franciaország rámutat, hogy az a Bizottságnak a Belgium által az ABX Logistics javára megvalósított állami támogatással kapcsolatos határozatából következik, amelyben a Bizottság egy olyan negatív eladási árat vizsgált, amely – mint a jelen esetben – piaci ár jellegű volt, összehasonlítva azt azokkal a független harmadik fél által megállapított költségekkel, amelyeket a részvényes állam ténylegesen viselne önkéntes felszámolás vagy bírói felszámolás esetén. Franciaország véleménye szerint a Bizottság ebben a határozatban különösen elismeri bizonyos számú költség érvényességét, amelyek egy hitelezők által az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló perből (action en comblement de passif) vagy a leányvállalatát felszámoló csoport más üzleti egységeinek felszámolásából fakadhatnak. |
| --- | --- |

121.

A második módszerre vonatkozóan Franciaország rámutat, hogy az a Bizottságnak a Belgium által az ABX Logistics javára megvalósított állami támogatással kapcsolatos határozatából következik, amelyben a Bizottság egy olyan negatív eladási árat vizsgált, amely – mint a jelen esetben – piaci ár jellegű volt, összehasonlítva azt azokkal a független harmadik fél által megállapított költségekkel, amelyeket a részvényes állam ténylegesen viselne önkéntes felszámolás vagy bírói felszámolás esetén. Franciaország véleménye szerint a Bizottság ebben a határozatban különösen elismeri bizonyos számú költség érvényességét, amelyek egy hitelezők által az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló perből (action en comblement de passif) vagy a leányvállalatát felszámoló csoport más üzleti egységeinek felszámolásából fakadhatnak.

| 122. | A fent említett CGMF és Oddo–Hastings jelentések alapján a francia hatóságok úgy vélik, hogy a tényleges költségek, amelyeket a Francia Köztársaságnak részvényesként viselnie kellene, 2005. szeptember 30-án 312,1 millió EUR és 361 millió EUR közötti összeget tesznek ki, az alábbi bontásban:






  — | [70–80]
   (60) millió EUR a kollektív szerződés szerinti szociális tervnek megfelelően, amely kiterjed a munkaszerződés felbontásával kapcsolatos minden költségre, és amelyért a vállalkozás szerződés szerint felel; |
| --- | --- | --- |

122.

A fent említett CGMF és Oddo–Hastings jelentések alapján a francia hatóságok úgy vélik, hogy a tényleges költségek, amelyeket a Francia Köztársaságnak részvényesként viselnie kellene, 2005. szeptember 30-án 312,1 millió EUR és 361 millió EUR közötti összeget tesznek ki, az alábbi bontásban:

—

[70–80]
   (60) millió EUR a kollektív szerződés szerinti szociális tervnek megfelelően, amely kiterjed a munkaszerződés felbontásával kapcsolatos minden költségre, és amelyért a vállalkozás szerződés szerint felel;

| — | [30–40]
   (60) millió EUR a kollektív szerződés hatálya alá nem tartozó szociális terv szerint, amely kiterjed az SNCM elbocsátásokra vonatkozó, törvényen alapuló és szabályozásból eredő kötelezettségeit kísérő intézkedésekkel kapcsolatos minden költségre és a kollektív szerződés szerinti szociális terv közvetett költségeire; |
| --- | --- |

—

[30–40]
   (60) millió EUR a kollektív szerződés hatálya alá nem tartozó szociális terv szerint, amely kiterjed az SNCM elbocsátásokra vonatkozó, törvényen alapuló és szabályozásból eredő kötelezettségeit kísérő intézkedésekkel kapcsolatos minden költségre és a kollektív szerződés szerinti szociális terv közvetett költségeire;

| — | [200–210]
   (60) millió EUR és [250–-260]
   (60) millió EUR közötti összeg kiegészítő végkielégítések kifizetéseként, amelyekért a bíróság az államot tartaná felelősnek, a kollektív szerződés szerinti szociális terv alapján és a kollektív szerződés hatálya alá nem tartozó szociális terv alapján fizetett kompenzáción túlmenően, a Roueni Másodfokú Bíróságnak az Aspocomp Group Oyj ügyben hozott 2005. március 22-i ítéletét követően. |
| --- | --- |

—

[200–210]
   (60) millió EUR és [250–-260]
   (60) millió EUR közötti összeg kiegészítő végkielégítések kifizetéseként, amelyekért a bíróság az államot tartaná felelősnek, a kollektív szerződés szerinti szociális terv alapján és a kollektív szerződés hatálya alá nem tartozó szociális terv alapján fizetett kompenzáción túlmenően, a Roueni Másodfokú Bíróságnak az Aspocomp Group Oyj ügyben hozott 2005. március 22-i ítéletét követően.

| 123. | Ez a módszer figyelembe veszi különösen azt a kockázatot, hogy a francia államnak kellene kipótolnia az eszközállomány-elégtelenséget, ha a bíróság az SNCM tényleges vezetőjének tekintené. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló per kockázata nem lebecsülhető, különösen a francia semmítőszék által hozott precedensértékű ítéletre való tekintettel (83). Ennek megfelelően a Bizottságnak küldött több levélben a francia hatóságok azt állították, hogy egy olyan helyzet, amelyben nemzeti bíróság utasítja az államot az általa irányított vállalkozás eszközállomány-elégtelenségének megszüntetésére, több mint valószerű forgatókönyv, és azt is kijelentették, hogy ezt figyelembe kellett venni az SNCM esetleges felszámolása tényleges költségének kiszámításakor. |
| --- | --- |

123.

Ez a módszer figyelembe veszi különösen azt a kockázatot, hogy a francia államnak kellene kipótolnia az eszközállomány-elégtelenséget, ha a bíróság az SNCM tényleges vezetőjének tekintené. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló per kockázata nem lebecsülhető, különösen a francia semmítőszék által hozott precedensértékű ítéletre való tekintettel (83). Ennek megfelelően a Bizottságnak küldött több levélben a francia hatóságok azt állították, hogy egy olyan helyzet, amelyben nemzeti bíróság utasítja az államot az általa irányított vállalkozás eszközállomány-elégtelenségének megszüntetésére, több mint valószerű forgatókönyv, és azt is kijelentették, hogy ezt figyelembe kellett venni az SNCM esetleges felszámolása tényleges költségének kiszámításakor.

| 124. | 2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek (190,3 millió EUR) maradványértéke az elsőbbségi követelések kielégítését követően 36,5 millió EUR volt. Az állammal szembeni, eszközállomány-elégtelenség megszüntetését célzó per szerint figyelembe vett más költségelemek közé tartoznak többek között a legfontosabb üzemeltetési szerződések felmondási költségei, a vásárlási opciós hajóbérletek felmondási feltételeihez kapcsolódó költségek és a fedezetlen adósságok kifizetése, ami 134,4 millió EUR eszközhiányt eredményezne. A francia hatóságok véleménye szerint az államnak ezen összeg 85–100 %-át kellett volna megfizetnie. |
| --- | --- |

124.

2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek (190,3 millió EUR) maradványértéke az elsőbbségi követelések kielégítését követően 36,5 millió EUR volt. Az állammal szembeni, eszközállomány-elégtelenség megszüntetését célzó per szerint figyelembe vett más költségelemek közé tartoznak többek között a legfontosabb üzemeltetési szerződések felmondási költségei, a vásárlási opciós hajóbérletek felmondási feltételeihez kapcsolódó költségek és a fedezetlen adósságok kifizetése, ami 134,4 millió EUR eszközhiányt eredményezne. A francia hatóságok véleménye szerint az államnak ezen összeg 85–100 %-át kellett volna megfizetnie.

| 125. | A francia hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az SNCM-nek az államtól való függősége miatt, valamint tekintettel egy másik francia ügyre (84), a vállalkozás felszámolása a bíróságot arra az elhatározásra vezethette volna, hogy a munkavállalók részére fizetendő kártérítést rendeljen el. Az említett ügyben hozott ítélet alapján a francia hatóságok úgy vélik, a bíróság a kiegészítő kártérítések összegét nagy valószínűséggel azon kártérítések alapján határozná meg, amelyeket a felszámolást megelőzően benyújtott szociális terv szerint fizetnének. |
| --- | --- |

125.

A francia hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az SNCM-nek az államtól való függősége miatt, valamint tekintettel egy másik francia ügyre (84), a vállalkozás felszámolása a bíróságot arra az elhatározásra vezethette volna, hogy a munkavállalók részére fizetendő kártérítést rendeljen el. Az említett ügyben hozott ítélet alapján a francia hatóságok úgy vélik, a bíróság a kiegészítő kártérítések összegét nagy valószínűséggel azon kártérítések alapján határozná meg, amelyeket a felszámolást megelőzően benyújtott szociális terv szerint fizetnének.

| 126. | E megközelítés szerint a részvényes állam által fizetendő tényleges költségek elemzése azt mutatja, hogy az állam számára az SNCM 158 millió EUR-s negatív áron történő eladásának költsége alacsonyabb annál a tényleges költségnél, amelyet a vállalkozás bírói felszámolása esetén kellett volna viselnie. |
| --- | --- |

126.

E megközelítés szerint a részvényes állam által fizetendő tényleges költségek elemzése azt mutatja, hogy az állam számára az SNCM 158 millió EUR-s negatív áron történő eladásának költsége alacsonyabb annál a tényleges költségnél, amelyet a vállalkozás bírói felszámolása esetén kellett volna viselnie.

| 127. | Következésképpen a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezt az összeget nem lehet állami támogatásnak minősíteni. |
| --- | --- |

127.

Következésképpen a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezt az összeget nem lehet állami támogatásnak minősíteni.

3.2.2.   A részvényesek közös tőke-hozzájárulásáról

| 128. | Franciaország úgy véli, hogy ez részvénytulajdon révén körültekintő befektetőként járt el, mivel egyrészt kisebbségi részvényesként egyidejűleg avatkozott be a BCP-vel és a VT-vel, másrészt ez a részesedés évi [...] (60) %-os fix tőkemegtérülést élvez, amely megvédi az államot az üzleti terv végrehajtásával kapcsolatos kockázatoktól. Franciaország azzal érvel, hogy ez a megtérülési ráta igen kielégítő egy magánbefektető számára (85). Ugyanakkor rámutat, hogy az SNCM csődgondnokság alá helyezése vagy bírói felszámolása, illetve a felmondási záradék vevők általi gyakorlása esetén semmiféle kifizetés nem járna. |
| --- | --- |

128.

Franciaország úgy véli, hogy ez részvénytulajdon révén körültekintő befektetőként járt el, mivel egyrészt kisebbségi részvényesként egyidejűleg avatkozott be a BCP-vel és a VT-vel, másrészt ez a részesedés évi [...] (60) %-os fix tőkemegtérülést élvez, amely megvédi az államot az üzleti terv végrehajtásával kapcsolatos kockázatoktól. Franciaország azzal érvel, hogy ez a megtérülési ráta igen kielégítő egy magánbefektető számára (85). Ugyanakkor rámutat, hogy az SNCM csődgondnokság alá helyezése vagy bírói felszámolása, illetve a felmondási záradék vevők általi gyakorlása esetén semmiféle kifizetés nem járna.

3.2.3.   A kiegészítő szociális intézkedésekről (egyéneknek nyújtott támogatás)

| 129. | Franciaország a Bizottság korábbi határozataiban megjelenő gyakorlatára, nevezetesen az SFP (Société française de production) ügy (86) alapján azon a véleményen van, hogy ez a finanszírozás olyan egyéneknek nyújtott támogatás, amely nem jár haszonnal a vállalkozás számára. Ennek megfelelően az elbocsátott személyek javára állami forrásokból megvalósított kiegészítő szociális intézkedések, anélkül, hogy azok a munkaadót szokásos kötelezettségei alól felmentenék, a tagállamok szociális politikájának hatáskörébe tartoznak, és nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

129.

Franciaország a Bizottság korábbi határozataiban megjelenő gyakorlatára, nevezetesen az SFP (Société française de production) ügy (86) alapján azon a véleményen van, hogy ez a finanszírozás olyan egyéneknek nyújtott támogatás, amely nem jár haszonnal a vállalkozás számára. Ennek megfelelően az elbocsátott személyek javára állami forrásokból megvalósított kiegészítő szociális intézkedések, anélkül, hogy azok a munkaadót szokásos kötelezettségei alól felmentenék, a tagállamok szociális politikájának hatáskörébe tartoznak, és nem minősülnek állami támogatásnak.

3.2.4.   A megsemmisített 2003-as határozatban előírt korlátozások megszüntetéséről

| 130. | A francia hatóságok egyrészt rámutatnak, hogy a 2003-as határozatban előírt feltételeket maradéktalanul megvalósították és betartották a 2003-tól 2006-ig tartó időszakban. Másrészt a francia hatóságok úgy vélik, hogy ezekre az intézkedésekre már nincs szükség a verseny torzulásának megelőzéséhez, és hogy fenntartásuk az arányosság elvével ellentétes lenne, tekintettel a szerkezetátalakítási támogatás összegének korlátjára, amely ezentúl 15,81 millió EUR-ra csökken. A francia hatóságok véleménye szerint el kell törölni különösen azokat a feltételeket, amelyek még érvényesek lehetnek, azaz az SNCM flottájának korszerűsítési tilalmára, az árvezető szerep elvének díjszabási ügyekben való tiszteletben tartására és a járatsűrűség fenntartására vonatkozókat. |
| --- | --- |

130.

A francia hatóságok egyrészt rámutatnak, hogy a 2003-as határozatban előírt feltételeket maradéktalanul megvalósították és betartották a 2003-tól 2006-ig tartó időszakban. Másrészt a francia hatóságok úgy vélik, hogy ezekre az intézkedésekre már nincs szükség a verseny torzulásának megelőzéséhez, és hogy fenntartásuk az arányosság elvével ellentétes lenne, tekintettel a szerkezetátalakítási támogatás összegének korlátjára, amely ezentúl 15,81 millió EUR-ra csökken. A francia hatóságok véleménye szerint el kell törölni különösen azokat a feltételeket, amelyek még érvényesek lehetnek, azaz az SNCM flottájának korszerűsítési tilalmára, az árvezető szerep elvének díjszabási ügyekben való tiszteletben tartására és a járatsűrűség fenntartására vonatkozókat.

3.3.   KÖVETKEZTETÉS

| 131. | Ha a Bizottság az új intézkedéseket egészben vagy részben mégis állami támogatásnak minősítené, Franciaország felhívja a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy az új intézkedések az SNCM életképessége visszaszerzésének biztosításával lehetővé teszik a verseny fenntartását a szóban forgó piacokon, különösen a korzikai járatok piacán. Ez a szempont Franciaország véleménye szerint egyike a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséről szóló iránymutatásokban foglalt elveknek, ahogyan ebben az esetben erre a Bizottság (megsemmisített határozatának 283. preambulumbekezdése) és T-349/03. sz., 2005. június 15-i ítéletében a Törvényszék emlékeztet (117. pont). Ezen belül is utóbbi rámutatott, hogy a Bizottság széles mérlegelési jogkörének gyakorlása során úgy ítélheti meg, hogy egy vállalkozás jelenléte szükséges annak megelőzése érdekében, hogy megerősödött oligopolisztikus szerkezet alakuljon ki az adott piacokon. |
| --- | --- |

131.

Ha a Bizottság az új intézkedéseket egészben vagy részben mégis állami támogatásnak minősítené, Franciaország felhívja a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy az új intézkedések az SNCM életképessége visszaszerzésének biztosításával lehetővé teszik a verseny fenntartását a szóban forgó piacokon, különösen a korzikai járatok piacán. Ez a szempont Franciaország véleménye szerint egyike a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséről szóló iránymutatásokban foglalt elveknek, ahogyan ebben az esetben erre a Bizottság (megsemmisített határozatának 283. preambulumbekezdése) és T-349/03. sz., 2005. június 15-i ítéletében a Törvényszék emlékeztet (117. pont). Ezen belül is utóbbi rámutatott, hogy a Bizottság széles mérlegelési jogkörének gyakorlása során úgy ítélheti meg, hogy egy vállalkozás jelenléte szükséges annak megelőzése érdekében, hogy megerősödött oligopolisztikus szerkezet alakuljon ki az adott piacokon.

| 132. | Az SNCM-re esetlegesen kiszabandó bármilyen kompenzációs intézkedés meghatározását illetően Franciaország azt javasolja, hogy a Bizottság vegye figyelembe a piac szerkezetét. Ennek megfelelően az SNCM kapacitáscsökkentése megerősítené a CFF helyzetét, és attól fogva dominánssá tenné a vállalatot a Korzikára irányuló szolgáltatások piacán (87). |
| --- | --- |

132.

Az SNCM-re esetlegesen kiszabandó bármilyen kompenzációs intézkedés meghatározását illetően Franciaország azt javasolja, hogy a Bizottság vegye figyelembe a piac szerkezetét. Ennek megfelelően az SNCM kapacitáscsökkentése megerősítené a CFF helyzetét, és attól fogva dominánssá tenné a vállalatot a Korzikára irányuló szolgáltatások piacán (87).

| 133. | A francia hatóságok szerint a szerkezetátalakítási terv frissített változata megfelel a Bizottság 1999-es és 2004-es iránymutatásaiban kiadott összeegyeztethetőségi kritériumoknak. A francia hatóságok fenntartják, hogy az SNCM privatizálásával összefüggésben megállapított összes intézkedés 2009 végétől kezdve az SNCM hosszú távú életképességét is helyreállítaná, és ezen intézkedések az életképesség visszaszerzéséhez szükséges minimumra korlátozódnak. |
| --- | --- |

133.

A francia hatóságok szerint a szerkezetátalakítási terv frissített változata megfelel a Bizottság 1999-es és 2004-es iránymutatásaiban kiadott összeegyeztethetőségi kritériumoknak. A francia hatóságok fenntartják, hogy az SNCM privatizálásával összefüggésben megállapított összes intézkedés 2009 végétől kezdve az SNCM hosszú távú életképességét is helyreállítaná, és ezen intézkedések az életképesség visszaszerzéséhez szükséges minimumra korlátozódnak.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A 2002-ES HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRÓL

4.1.1.   A Corsica Ferries (CFF) észrevételei

| 134. | Először is azt vitatva, hogy az SNCM az iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalat (88), a CFF felteszi a kérdést, hogy az SNCM képes-e gazdaságossá válni a nem támogatott útvonalakon. Ezenkívül a CFF megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási tervben (89) bejelentettel ellentétben továbbra is működtetik a Livornóba menő járatokat. |
| --- | --- |

134.

Először is azt vitatva, hogy az SNCM az iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalat (88), a CFF felteszi a kérdést, hogy az SNCM képes-e gazdaságossá válni a nem támogatott útvonalakon. Ezenkívül a CFF megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási tervben (89) bejelentettel ellentétben továbbra is működtetik a Livornóba menő járatokat.

| 135. | A költségek csökkentésére vonatkozóan a CFF sajnálja, hogy nincs hozzáférése a szerkezetátalakítási terv bizonyos elemeihez, amelyekkel kapcsolatban képviselői kritikát fogalmaztak meg (90). |
| --- | --- |

135.

A költségek csökkentésére vonatkozóan a CFF sajnálja, hogy nincs hozzáférése a szerkezetátalakítási terv bizonyos elemeihez, amelyekkel kapcsolatban képviselői kritikát fogalmaztak meg (90).

| 136. | A CFF véleménye az, hogy a francia hatóságok 76 millió EUR-s számítási eredménye egész egyszerűen fiktív (91), a francia hatóságok által felállított 79 %-os tőke/adósság arány pedig túlzottnak tűnik (92). Az SNCM részesedéseit illetően a CFF megjegyzi, hogy egyes leányvállalatok nem kapcsolódnak szervesen a hajózási társaság tevékenységei köréhez (93). |
| --- | --- |

136.

A CFF véleménye az, hogy a francia hatóságok 76 millió EUR-s számítási eredménye egész egyszerűen fiktív (91), a francia hatóságok által felállított 79 %-os tőke/adósság arány pedig túlzottnak tűnik (92). Az SNCM részesedéseit illetően a CFF megjegyzi, hogy egyes leányvállalatok nem kapcsolódnak szervesen a hajózási társaság tevékenységei köréhez (93).

| 137. | A CFF végeredményben megállapítja, hogy a tervezett támogatás megkerüli a kabotázsrendeletet, és értelmetlenné teszi a Marseille–Korzika útvonal kiszolgálására kiírt versenytárgyalást. A CFF hangsúlyozza, hogy a tervezett támogatásnak nem szabadna agresszívabb kereskedelmi ajánlatot eredményeznie az SNCM részéről. Azt javasolja, hogy 2007-ig nem kellene szerkezetátalakítási támogatást adni, és akkor is csak abban az esetben, ha az SNCM a következő versenytárgyalást elveszítené 2006-ban, ami az egyetlen olyan forgatókönyv, amely valóban nehéz helyzetbe sodorná az állami hajózási társaságot. |
| --- | --- |

137.

A CFF végeredményben megállapítja, hogy a tervezett támogatás megkerüli a kabotázsrendeletet, és értelmetlenné teszi a Marseille–Korzika útvonal kiszolgálására kiírt versenytárgyalást. A CFF hangsúlyozza, hogy a tervezett támogatásnak nem szabadna agresszívabb kereskedelmi ajánlatot eredményeznie az SNCM részéről. Azt javasolja, hogy 2007-ig nem kellene szerkezetátalakítási támogatást adni, és akkor is csak abban az esetben, ha az SNCM a következő versenytárgyalást elveszítené 2006-ban, ami az egyetlen olyan forgatókönyv, amely valóban nehéz helyzetbe sodorná az állami hajózási társaságot.

4.1.2.   A STIM észrevételei

| 138. | A STIM, a CMN fő részvényese, úgy érvel, hogy az SNCM CMN-ben való részesedéseit tisztán pénzügyi eszközökként kell elemezni. A STIM szerint a CMN és az SNCM függetlenek, és egymással versenyben állnak a Marseille-ből induló vonalakon kívüli útvonalakon, még akkor is, ha a közszolgáltatási szerződés keretében szerződő társak. |
| --- | --- |

138.

A STIM, a CMN fő részvényese, úgy érvel, hogy az SNCM CMN-ben való részesedéseit tisztán pénzügyi eszközökként kell elemezni. A STIM szerint a CMN és az SNCM függetlenek, és egymással versenyben állnak a Marseille-ből induló vonalakon kívüli útvonalakon, még akkor is, ha a közszolgáltatási szerződés keretében szerződő társak.

| 139. | A levélben az szerepel, hogy a STIM vállalná, hogy „teljes egészében vagy részben, de lehetőleg teljes egészében visszavásárolja az SNCM által a CMN-ben birtokolt részesedéseket”, amelyek értékét 15–17 millió EUR-ra becsüli, ha a Bizottság úgy értékelné végleges döntésében előírandó feltételei között, hogy „ezek eladása szükséges a szerkezetátalakítási terv megfelelő egyensúlyához”. |
| --- | --- |

139.

A levélben az szerepel, hogy a STIM vállalná, hogy „teljes egészében vagy részben, de lehetőleg teljes egészében visszavásárolja az SNCM által a CMN-ben birtokolt részesedéseket”, amelyek értékét 15–17 millió EUR-ra becsüli, ha a Bizottság úgy értékelné végleges döntésében előírandó feltételei között, hogy „ezek eladása szükséges a szerkezetátalakítási terv megfelelő egyensúlyához”.

4.1.3.   A regionális és helyi hatóságok képviselőinek észrevételei

| 140. | Marseille városának polgármestere, Bouches-du-Rhône közgyűlésének elnöke és Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális közgyűlésének elnöke hangsúlyozták az SNCM gazdasági szerepének jelentőségét a régió gazdaságában. |
| --- | --- |

140.

Marseille városának polgármestere, Bouches-du-Rhône közgyűlésének elnöke és Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális közgyűlésének elnöke hangsúlyozták az SNCM gazdasági szerepének jelentőségét a régió gazdaságában.

| 141. | Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális közgyűlésének elnöke hozzátette: úgy tűnik, minden ahhoz szükséges feltétel teljesült, hogy az SNCM szerkezetátalakítási terve garantálja a vállalkozás életképességét. |
| --- | --- |

141.

Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális közgyűlésének elnöke hozzátette: úgy tűnik, minden ahhoz szükséges feltétel teljesült, hogy az SNCM szerkezetátalakítási terve garantálja a vállalkozás életképességét.

| 142. | A Korzikai Közgyűlés végrehajtó tanácsának elnöke benyújtotta azon 2002. december 18-i közgyűlés határozatait, melynek keretében a közgyűlés „kedvező véleményt” adott ki az SNCM tervezett feltőkésítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

142.

A Korzikai Közgyűlés végrehajtó tanácsának elnöke benyújtotta azon 2002. december 18-i közgyűlés határozatait, melynek keretében a közgyűlés „kedvező véleményt” adott ki az SNCM tervezett feltőkésítésével kapcsolatban.

4.1.4.   A Korzikai Közlekedési Hivatal észrevételei

| 143. | A Korzikai Közlekedési Hivatal megállapítja, az SNCM eltűnése „a szolgáltatások azonnali és jelentős csökkenésével járna”, mivel jelenleg ez az egyetlen olyan vállalat, amely képes megfelelni a szerződés követelményeinek az utasforgalom vonatkozásában. Emlékeztet továbbá az SNCM jelentőségére Korzika gazdaságában. |
| --- | --- |

143.

A Korzikai Közlekedési Hivatal megállapítja, az SNCM eltűnése „a szolgáltatások azonnali és jelentős csökkenésével járna”, mivel jelenleg ez az egyetlen olyan vállalat, amely képes megfelelni a szerződés követelményeinek az utasforgalom vonatkozásában. Emlékeztet továbbá az SNCM jelentőségére Korzika gazdaságában.

4.2.   AZ ELJÁRÁS KITERJESZTÉSÉRŐL SZÓLÓ 2006-OS HATÁROZATRÓL

4.2.1.   A Corsica Ferries France (CFF) észrevételei

| 144. | A CFF kiemeli a kérdéses összegek nagyságrendjét, azok aránytalanságát az SNCM üzleti forgalmához képest és azt a tényt, hogy azokat az előtt fizették ki az SNCM számára, mielőtt a Bizottság állást foglalt volna támogatásnak minősítésükről az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

144.

A CFF kiemeli a kérdéses összegek nagyságrendjét, azok aránytalanságát az SNCM üzleti forgalmához képest és azt a tényt, hogy azokat az előtt fizették ki az SNCM számára, mielőtt a Bizottság állást foglalt volna támogatásnak minősítésükről az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| 145. | A CFF felhívja a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a francia állam SNCM-nek nyújtott támogatása stratégiai jelentőségű a CFF fejlődése szempontjából. Ezek a nem engedélyezett intézkedések lehetővé teszik, hogy az SNCM igen agresszív árpolitikát folytasson azokon az útvonalakon, amelyeken a CFF 10 éve jelen van, és ahol tevékenysége kezdete óta először veszít piaci részesedéséből. |
| --- | --- |

145.

A CFF felhívja a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a francia állam SNCM-nek nyújtott támogatása stratégiai jelentőségű a CFF fejlődése szempontjából. Ezek a nem engedélyezett intézkedések lehetővé teszik, hogy az SNCM igen agresszív árpolitikát folytasson azokon az útvonalakon, amelyeken a CFF 10 éve jelen van, és ahol tevékenysége kezdete óta először veszít piaci részesedéséből.

| 146. | A társaság eladására kiírt versenytárgyalási eljárást illetően a CFF véleménye az, hogy ez nem volt teljesen átlátható, abból a szempontból, hogy a kiválasztott vállalkozás, azaz a BCP már nem ellenőrzi az SNCM működését, miután helyét átadta a VT csoportnak. Továbbá, mivel a pénzügyi feltételek sokkal kedvezőbbé váltak a vevők számára, a CFF felveti a befektetőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének kérdését, amelynek a teljes tranzakció során érvényesülnie kellett volna. |
| --- | --- |

146.

A társaság eladására kiírt versenytárgyalási eljárást illetően a CFF véleménye az, hogy ez nem volt teljesen átlátható, abból a szempontból, hogy a kiválasztott vállalkozás, azaz a BCP már nem ellenőrzi az SNCM működését, miután helyét átadta a VT csoportnak. Továbbá, mivel a pénzügyi feltételek sokkal kedvezőbbé váltak a vevők számára, a CFF felveti a befektetőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének kérdését, amelynek a teljes tranzakció során érvényesülnie kellett volna.

| 147. | A 158 millió EUR-s negatív eladási árral kapcsolatban a CFF bizonytalan a tekintetben, hogy jelen esetben érvényesül-e a körültekintő piacgazdasági befektető kritérium. Egyrészt a CFF azt szeretné tudni, tekinthető-e úgy, hogy a szóban forgó tranzakciót az állam ugyanakkor hajtotta végre, mint a hasonló körülmények között lévő magánszereplők a jelentős és egyidejű intézkedésüket, miközben az állam a vállalatot a részvényesek általi közös feltőkésítés és az új szerkezetátalakítási terv előtt tőkésítette fel. Másrészt a CFF úgy véli, hogy az SNCM súlyos pénzügyi helyzete mellett egy körültekintő befektető hamarabb cselekedett volna, hogy megakadályozza befektetése elértéktelenedését (94). |
| --- | --- |

147.

A 158 millió EUR-s negatív eladási árral kapcsolatban a CFF bizonytalan a tekintetben, hogy jelen esetben érvényesül-e a körültekintő piacgazdasági befektető kritérium. Egyrészt a CFF azt szeretné tudni, tekinthető-e úgy, hogy a szóban forgó tranzakciót az állam ugyanakkor hajtotta végre, mint a hasonló körülmények között lévő magánszereplők a jelentős és egyidejű intézkedésüket, miközben az állam a vállalatot a részvényesek általi közös feltőkésítés és az új szerkezetátalakítási terv előtt tőkésítette fel. Másrészt a CFF úgy véli, hogy az SNCM súlyos pénzügyi helyzete mellett egy körültekintő befektető hamarabb cselekedett volna, hogy megakadályozza befektetése elértéktelenedését (94).

| 148. | A CFF úgy gondolja, hogy az ABX Logistics ügyre történő hivatkozás nem releváns. Túl azon a tényen, hogy annak az ügynek a körülményeit nem lehet átültetni erre az ügyre, a CFF hangsúlyozza előbbi ügyben a támogatás kedvezményezettjének jelentős hozzájárulását, ami az SNCM esetében nyilvánvalóan nem történt meg. Ezenkívül a CFF szerint a Bizottság 2006-os határozata nem vette számításba a bírósági eljárások kockázatához kapcsolódó költségeket az érintett vállalkozás felszámolása esetén. Ezzel kapcsolatban a CFF úgy véli, hogy a Franciaország által az SNCM felszámolásával összefüggő költségek indoklására felhozott nemzeti ítélkezési gyakorlat nem alkalmazható a jelen esetre. A CFF véleménye szerint a semmítőszék a Mines et produits chimiques de Salsignes ügyben egyáltalán nem veti fel a részvényes állam közvetlen felelősségét egy olyan vállalkozás felszámolása esetén, amelyben az állam a részvényes, hanem inkább egy ipari és kereskedelmi állami vállalat bér- és társadalombiztosítási tartozásainak megfizetésére irányuló kereset lehetőségére utal, valamint arra, hogy az érintett vállalat vezetői kötelezettségeik alól nem vonhatják ki magukat az állami hatóságok intézkedésére számítva. |
| --- | --- |

148.

A CFF úgy gondolja, hogy az ABX Logistics ügyre történő hivatkozás nem releváns. Túl azon a tényen, hogy annak az ügynek a körülményeit nem lehet átültetni erre az ügyre, a CFF hangsúlyozza előbbi ügyben a támogatás kedvezményezettjének jelentős hozzájárulását, ami az SNCM esetében nyilvánvalóan nem történt meg. Ezenkívül a CFF szerint a Bizottság 2006-os határozata nem vette számításba a bírósági eljárások kockázatához kapcsolódó költségeket az érintett vállalkozás felszámolása esetén. Ezzel kapcsolatban a CFF úgy véli, hogy a Franciaország által az SNCM felszámolásával összefüggő költségek indoklására felhozott nemzeti ítélkezési gyakorlat nem alkalmazható a jelen esetre. A CFF véleménye szerint a semmítőszék a Mines et produits chimiques de Salsignes ügyben egyáltalán nem veti fel a részvényes állam közvetlen felelősségét egy olyan vállalkozás felszámolása esetén, amelyben az állam a részvényes, hanem inkább egy ipari és kereskedelmi állami vállalat bér- és társadalombiztosítási tartozásainak megfizetésére irányuló kereset lehetőségére utal, valamint arra, hogy az érintett vállalat vezetői kötelezettségeik alól nem vonhatják ki magukat az állami hatóságok intézkedésére számítva.

| 149. | A Roueni Másodfokú Bíróság által az Aspocomp ügyben hozott ítélet jelen esetre történő alkalmazhatatlanságát illetően a CFF kifejezésre juttatja, hogy annak az ügynek a tárgya, amelyben egy anyavállalatot arra köteleztek, hogy egy általa aláírt „megállapodás be nem tartása” címén leányvállalata munkavállalói számára szociális ellátásokat fizessen, nagyon különbözik az SNCM ügy tényállásától. Nem áll fenn tehát az egyértelmű kockázata annak, hogy a CGMF-et vagy az államot bírói felszámolás esetén végkielégítések megfizetésére kötelezzék. Ráadásul a CFF kétségbe vonja az egyéb szociális költségek tekintetében becsült számokat, mivel ezek a megállapításukra felkért szakértőktől függően eltérőnek tűnnek. |
| --- | --- |

149.

A Roueni Másodfokú Bíróság által az Aspocomp ügyben hozott ítélet jelen esetre történő alkalmazhatatlanságát illetően a CFF kifejezésre juttatja, hogy annak az ügynek a tárgya, amelyben egy anyavállalatot arra köteleztek, hogy egy általa aláírt „megállapodás be nem tartása” címén leányvállalata munkavállalói számára szociális ellátásokat fizessen, nagyon különbözik az SNCM ügy tényállásától. Nem áll fenn tehát az egyértelmű kockázata annak, hogy a CGMF-et vagy az államot bírói felszámolás esetén végkielégítések megfizetésére kötelezzék. Ráadásul a CFF kétségbe vonja az egyéb szociális költségek tekintetében becsült számokat, mivel ezek a megállapításukra felkért szakértőktől függően eltérőnek tűnnek.

| 150. | A CFF úgy véli, hogy a közösségi ítélkezési gyakorlat Gröditzer és Hytasa ügyekben született ítéleteinek jelen esetre történő alkalmazása szükségszerűen ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az állam nem magánbefektetőként járt el, amennyiben az említett ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az állam tőke-hozzájárulása az SNCM-ben meglévő részesedése 75 %-ának eladásához kapcsolódott, arányosan csökkentve így a nyereségre való kilátásait. |
| --- | --- |

150.

A CFF úgy véli, hogy a közösségi ítélkezési gyakorlat Gröditzer és Hytasa ügyekben született ítéleteinek jelen esetre történő alkalmazása szükségszerűen ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az állam nem magánbefektetőként járt el, amennyiben az említett ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az állam tőke-hozzájárulása az SNCM-ben meglévő részesedése 75 %-ának eladásához kapcsolódott, arányosan csökkentve így a nyereségre való kilátásait.

| 151. | Végezetül a CFF úgy véli, hogy a felszámolási költségek és a feltőkésítési költségek összehasonlítása során számításba kellene venni az eszközök értékét, amely mindkét esetben a vevőhöz kerül. A CFF véleménye szerint a vevőknek eladott eszközök értéke 640 millió EUR és 755 millió EUR között mozog (95), szemben az SNCM által használt flotta piaci értékével, amelyet a CFF 644 millió EUR és 664 millió EUR közötti összegre becsült 2006 augusztusában. |
| --- | --- |

151.

Végezetül a CFF úgy véli, hogy a felszámolási költségek és a feltőkésítési költségek összehasonlítása során számításba kellene venni az eszközök értékét, amely mindkét esetben a vevőhöz kerül. A CFF véleménye szerint a vevőknek eladott eszközök értéke 640 millió EUR és 755 millió EUR között mozog (95), szemben az SNCM által használt flotta piaci értékével, amelyet a CFF 644 millió EUR és 664 millió EUR közötti összegre becsült 2006 augusztusában.

| 152. | A 2002-es feltőkésítést követő intézkedések szerkezetátalakítási támogatásnak minősítésével kapcsolatban, a CFF úgy véli, hogy bár az SNCM teljesíti a 2004-es iránymutatás nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó feltételeit az első 142,5 millió EUR-s feltőkésítést megelőző időszakban, ez a minősítés igencsak vitatható a második, 8,75 millió EUR-s tőkeemelést megelőző időszakban, mert a vállalkozás saját tőkéjét addigra már helyreállították. |
| --- | --- |

152.

A 2002-es feltőkésítést követő intézkedések szerkezetátalakítási támogatásnak minősítésével kapcsolatban, a CFF úgy véli, hogy bár az SNCM teljesíti a 2004-es iránymutatás nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó feltételeit az első 142,5 millió EUR-s feltőkésítést megelőző időszakban, ez a minősítés igencsak vitatható a második, 8,75 millió EUR-s tőkeemelést megelőző időszakban, mert a vállalkozás saját tőkéjét addigra már helyreállították.

| 153. | A vállalkozás életképességét illetően a CFF hangsúlyozza, hogy az SNCM eladása csak részleges és nem visszavonhatatlan, tekintettel a vevőkkel megtárgyalt felmondási záradékokra. Ezek a tényezők jelentős bizonytalanságot eredményeznek a vevők azon szándékával és képességével kapcsolatban, hogy az SNCM-et újra nyereségessé tegyék, és ezáltal megerősítsék a kilátásokat a vállalkozás hosszú távú életképességére. A CFF jelzi továbbá, hogy a 2004-es iránymutatásban előírtakkal ellentétben a francia hatóságok nem tervezték azon tevékenységek megszüntetését, amelyek még a szerkezetátalakítást követően is szerkezetileg veszteségesek maradtak (96). A CFF emellett az SNCM flottájának bővülése (97) és a tervezett létszámcsökkentés ellenére és különösen a 2002-es szociális terv kudarcának fényében, kétkedését fejezi ki a költségcsökkentési tervvel kapcsolatban. |
| --- | --- |

153.

A vállalkozás életképességét illetően a CFF hangsúlyozza, hogy az SNCM eladása csak részleges és nem visszavonhatatlan, tekintettel a vevőkkel megtárgyalt felmondási záradékokra. Ezek a tényezők jelentős bizonytalanságot eredményeznek a vevők azon szándékával és képességével kapcsolatban, hogy az SNCM-et újra nyereségessé tegyék, és ezáltal megerősítsék a kilátásokat a vállalkozás hosszú távú életképességére. A CFF jelzi továbbá, hogy a 2004-es iránymutatásban előírtakkal ellentétben a francia hatóságok nem tervezték azon tevékenységek megszüntetését, amelyek még a szerkezetátalakítást követően is szerkezetileg veszteségesek maradtak (96). A CFF emellett az SNCM flottájának bővülése (97) és a tervezett létszámcsökkentés ellenére és különösen a 2002-es szociális terv kudarcának fényében, kétkedését fejezi ki a költségcsökkentési tervvel kapcsolatban.

| 154. | A CFF kételyeinek ad hangot, hogy az új támogatást a minimumra korlátozzák-e, egyrészt a szociális kiadások tartalmának átláthatatlansága miatt, másrészt pedig az SNCM 2006. április 28-i közgyűlésének jegyzőkönyvében foglaltak miatt, amelyből kiderül, hogy e támogatás egy részét a vállalat 2006-os és 2007-es működési veszteségeinek fedezésére használnák fel. A CFF úgy véli továbbá, hogy az SNCM vevői nem járulnak hozzá lényegesen a vállalkozás szerkezetátalakításához. |
| --- | --- |

154.

A CFF kételyeinek ad hangot, hogy az új támogatást a minimumra korlátozzák-e, egyrészt a szociális kiadások tartalmának átláthatatlansága miatt, másrészt pedig az SNCM 2006. április 28-i közgyűlésének jegyzőkönyvében foglaltak miatt, amelyből kiderül, hogy e támogatás egy részét a vállalat 2006-os és 2007-es működési veszteségeinek fedezésére használnák fel. A CFF úgy véli továbbá, hogy az SNCM vevői nem járulnak hozzá lényegesen a vállalkozás szerkezetátalakításához.

| 155. | A verseny indokolatlan torzulásának megelőzése érdekében a CFF szükségesnek tartja az SNCM-nek 2003-ban előírt kompenzációs intézkedések megújítását és meghatározását, valamint azok kiegészítését az SNCM piaci jelenlétének csökkentésére vonatkozó új intézkedésekkel (98). Ezenfelül a CFF úgy véli, hogy az SNCM számára a 2003-as határozatban előírt intézkedések egy részét nem tartották be. Az SNCM a Bizottság 2003-as határozatának 2. cikkét megsértve új hajókat szerzett be. Ráadásul az SNCM a Bizottság határozatának 3. cikkét megsértve nem adta el a CCM-ben lévő részesedését. Végezetül pedig az SNCM 2003 óta agresszív árpolitikát folytat a CFF által alkalmazott áraknál alacsonyabb árakkal, megsértve ezzel a szóban forgó határozat 4. cikkét (azonos vagy hasonló szolgáltatásokért akár 30 %-kal olcsóbb jegyeket kínál). |
| --- | --- |

155.

A verseny indokolatlan torzulásának megelőzése érdekében a CFF szükségesnek tartja az SNCM-nek 2003-ban előírt kompenzációs intézkedések megújítását és meghatározását, valamint azok kiegészítését az SNCM piaci jelenlétének csökkentésére vonatkozó új intézkedésekkel (98). Ezenfelül a CFF úgy véli, hogy az SNCM számára a 2003-as határozatban előírt intézkedések egy részét nem tartották be. Az SNCM a Bizottság 2003-as határozatának 2. cikkét megsértve új hajókat szerzett be. Ráadásul az SNCM a Bizottság határozatának 3. cikkét megsértve nem adta el a CCM-ben lévő részesedését. Végezetül pedig az SNCM 2003 óta agresszív árpolitikát folytat a CFF által alkalmazott áraknál alacsonyabb árakkal, megsértve ezzel a szóban forgó határozat 4. cikkét (azonos vagy hasonló szolgáltatásokért akár 30 %-kal olcsóbb jegyeket kínál).

| 156. | A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítésre vonatkozóan a CFF úgy ítéli meg, hogy az állami és magánbefektetés egyidejűsége mellett ez utóbbinak jelentősnek kell lennie, és azt összehasonlítható feltételek mellett kell elvégezni az állami fellépés érvényesítése érdekében. Jelen esetben e két feltétel nem teljesül. Egyrészt a szorosan az első, 142,5 millió EUR-s tőkeemeléshez kapcsolódó vevői részvénytulajdon nem jelentős. Másrészt a vevők fellépése nem az államéval összehasonlítható feltételekkel történt, különösen a felmondási záradékok és a CGMF kisebbségi részesedésétől várható hozam miatt |
| --- | --- |

156.

A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítésre vonatkozóan a CFF úgy ítéli meg, hogy az állami és magánbefektetés egyidejűsége mellett ez utóbbinak jelentősnek kell lennie, és azt összehasonlítható feltételek mellett kell elvégezni az állami fellépés érvényesítése érdekében. Jelen esetben e két feltétel nem teljesül. Egyrészt a szorosan az első, 142,5 millió EUR-s tőkeemeléshez kapcsolódó vevői részvénytulajdon nem jelentős. Másrészt a vevők fellépése nem az államéval összehasonlítható feltételekkel történt, különösen a felmondási záradékok és a CGMF kisebbségi részesedésétől várható hozam miatt

| 157. | A 38,5 millió EUR összegű szociális intézkedéseket illetően a CFF vitatja ezen összeg egyéneknek nyújtott támogatásnak való minősítését. Bár igaz, hogy ennek az összegnek közvetlenül az SNCM alkalmazottai a kedvezményezettjei, a CFF úgy véli, hogy ez az intézkedés közvetett pozitív hatásokkal járhat az SNCM számára is, nevezetesen a foglalkoztatási viszonyok enyhülése terén. |
| --- | --- |

157.

A 38,5 millió EUR összegű szociális intézkedéseket illetően a CFF vitatja ezen összeg egyéneknek nyújtott támogatásnak való minősítését. Bár igaz, hogy ennek az összegnek közvetlenül az SNCM alkalmazottai a kedvezményezettjei, a CFF úgy véli, hogy ez az intézkedés közvetett pozitív hatásokkal járhat az SNCM számára is, nevezetesen a foglalkoztatási viszonyok enyhülése terén.

4.2.2.   A STIM észrevételei

4.2.2.1.   A 2002-es feltőkésítést követő intézkedésekről

| 158. | A 158 millió EUR-s negatív eladási árat illetően a STIM úgy véli, hogy ez az ár nem egy nyílt, diszkriminációmentes pályázati eljárásból származó piaci ár, mivel a feltőkésítésre más feltételek mellett került sor, mint amelyek egy magánbefektetőt szokásos esetben vezetnek. A STIM-nek az a véleménye, hogy az eszközök átértékelt nettó könyv szerinti értéke legrosszabb esetben is költségmentes felszámolást tenne lehetővé az állam számára, sőt, akár nyereséggel is járna, hogy az eladási ár nevetséges a vállalat értékéhez képest (amelyet a STIM 350 millió EUR-ra becsül), valamint hogy a támogatás aránytalan a vállalkozás szükségleteihez képest. |
| --- | --- |

158.

A 158 millió EUR-s negatív eladási árat illetően a STIM úgy véli, hogy ez az ár nem egy nyílt, diszkriminációmentes pályázati eljárásból származó piaci ár, mivel a feltőkésítésre más feltételek mellett került sor, mint amelyek egy magánbefektetőt szokásos esetben vezetnek. A STIM-nek az a véleménye, hogy az eszközök átértékelt nettó könyv szerinti értéke legrosszabb esetben is költségmentes felszámolást tenne lehetővé az állam számára, sőt, akár nyereséggel is járna, hogy az eladási ár nevetséges a vállalat értékéhez képest (amelyet a STIM 350 millió EUR-ra becsül), valamint hogy a támogatás aránytalan a vállalkozás szükségleteihez képest.

| 159. | A STIM ugyancsak felhívja a Bizottság figyelmét a magánszektorba történő eladásra vonatkozó felmondási záradék túlzott jellegére. |
| --- | --- |

159.

A STIM ugyancsak felhívja a Bizottság figyelmét a magánszektorba történő eladásra vonatkozó felmondási záradék túlzott jellegére.

| 160. | A STIM végezetül vitatja a negatív eladási ár indoklását, amely azon a feltételezésen alapul, hogy a felszámolás szociális szempontból nehéz lenne, ami nem tűnik reálisnak. |
| --- | --- |

160.

A STIM végezetül vitatja a negatív eladási ár indoklását, amely azon a feltételezésen alapul, hogy a felszámolás szociális szempontból nehéz lenne, ami nem tűnik reálisnak.

| 161. | A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban a STIM úgy gondolja, hogy ez a tőke-hozzájárulás nem felel meg a piacgazdasági magánbefektető elvének, tekintettel a befektetés megtérülésére vonatkozó garanciák elégtelen voltára. A STIM vitatja a magán- és állami befektetés egyidejűségén alapuló, a hozzájárulás állami támogatás jellegének tagadására felhozott érvet. Az együttes előfordulás, amennyiben megállapítják, csak egy mutató, és önmagában nem lehet minősítési kritérium (99). A STIM végül kijelenti, hogy ez a hozzájárulás a francia kormány részéről a vevőknek adott garanciát képez arra nézve, hogy valóban az SNCM nyerte el a közszolgáltatási megbízást a korzikai járatok üzemeltetésére. |
| --- | --- |

161.

A második, 8,75 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban a STIM úgy gondolja, hogy ez a tőke-hozzájárulás nem felel meg a piacgazdasági magánbefektető elvének, tekintettel a befektetés megtérülésére vonatkozó garanciák elégtelen voltára. A STIM vitatja a magán- és állami befektetés egyidejűségén alapuló, a hozzájárulás állami támogatás jellegének tagadására felhozott érvet. Az együttes előfordulás, amennyiben megállapítják, csak egy mutató, és önmagában nem lehet minősítési kritérium (99). A STIM végül kijelenti, hogy ez a hozzájárulás a francia kormány részéről a vevőknek adott garanciát képez arra nézve, hogy valóban az SNCM nyerte el a közszolgáltatási megbízást a korzikai járatok üzemeltetésére.

| 162. | A 38,5 millió EUR-s egyéneknek nyújtott támogatást illetően a STIM úgy véli, hogy ez az összeg valójában forrásokkal kívánja ellátni az SNCM-et, ahhoz hogy megfeleljen a Bizottságnak benyújtott helyreállítási terv bizonyos alapvető szempontjainak, amelyeket még nem valósítottak meg, nevezetesen a létszámcsökkentésnek. |
| --- | --- |

162.

A 38,5 millió EUR-s egyéneknek nyújtott támogatást illetően a STIM úgy véli, hogy ez az összeg valójában forrásokkal kívánja ellátni az SNCM-et, ahhoz hogy megfeleljen a Bizottságnak benyújtott helyreállítási terv bizonyos alapvető szempontjainak, amelyeket még nem valósítottak meg, nevezetesen a létszámcsökkentésnek.

4.2.2.2.   A 2004-es iránymutatással való összeegyeztethetőségről

| 163. | A STIM azon a véleményen van, hogy az SNCM által kapott támogatás nem korlátozódik a szükséges minimumra. Az SNCM és a vevők hozzájárulása a szerkezetátalakítási tervhez a 2004-es iránymutatásban meghatározott feltételek alapján elégtelen, és nem mutatható ki, hogy az SNCM helyzete olyan mértékben kivételes lett volna, hogy alacsonyabb saját hozzájárulást indokoljon. Ezenkívül a STIM megállapítja a 2006-ban odaítélt támogatás aránytalan jellegét, amennyiben ez jövőbeli veszteségek fedezésére szolgáló tartalékok képzését tette lehetővé az SNCM számára. Végül az a tény, hogy az SNCM nem vette tervbe, hogy túladjon a vállalat túléléséhez nem feltétlenül szükséges eszközökön, ellentétben áll a 2004-es iránymutatásban meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

163.

A STIM azon a véleményen van, hogy az SNCM által kapott támogatás nem korlátozódik a szükséges minimumra. Az SNCM és a vevők hozzájárulása a szerkezetátalakítási tervhez a 2004-es iránymutatásban meghatározott feltételek alapján elégtelen, és nem mutatható ki, hogy az SNCM helyzete olyan mértékben kivételes lett volna, hogy alacsonyabb saját hozzájárulást indokoljon. Ezenkívül a STIM megállapítja a 2006-ban odaítélt támogatás aránytalan jellegét, amennyiben ez jövőbeli veszteségek fedezésére szolgáló tartalékok képzését tette lehetővé az SNCM számára. Végül az a tény, hogy az SNCM nem vette tervbe, hogy túladjon a vállalat túléléséhez nem feltétlenül szükséges eszközökön, ellentétben áll a 2004-es iránymutatásban meghatározott követelményekkel.

| 164. | A STIM úgy véli, hogy a folyósított összegek megsértették a 2004-es iránymutatásban meghatározott „először és utoljára” elvet. A vállalat pénzügyi helyzetének romlását, valamint a munkaügyi vitákat nem lehet úgy vizsgálni, mint kivételes és előre nem látható körülményeket, amelyekért a kedvezményezett vállalat nem felelős. |
| --- | --- |

164.

A STIM úgy véli, hogy a folyósított összegek megsértették a 2004-es iránymutatásban meghatározott „először és utoljára” elvet. A vállalat pénzügyi helyzetének romlását, valamint a munkaügyi vitákat nem lehet úgy vizsgálni, mint kivételes és előre nem látható körülményeket, amelyekért a kedvezményezett vállalat nem felelős.

| 165. | Következésképpen a STIM a kapott támogatások felével megegyező nagyságrendű kiegészítő kompenzációt kér, azaz 98,25 millió EUR-t még egy hajó, valamint az SNCM-nek a CMN-ben lévő közvetlen és közvetett részesedései eladása révén. E tekintetben a STIM azt állítja, hogy az említett részesedések a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó 2004-es iránymutatás értelmében nem stratégiai jelentőségűek, mivel nem „nélkülözhetetlenek a vállalat fennmaradásához”, és nem is elidegeníthetetlen eszközök. |
| --- | --- |

165.

Következésképpen a STIM a kapott támogatások felével megegyező nagyságrendű kiegészítő kompenzációt kér, azaz 98,25 millió EUR-t még egy hajó, valamint az SNCM-nek a CMN-ben lévő közvetlen és közvetett részesedései eladása révén. E tekintetben a STIM azt állítja, hogy az említett részesedések a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó 2004-es iránymutatás értelmében nem stratégiai jelentőségűek, mivel nem „nélkülözhetetlenek a vállalat fennmaradásához”, és nem is elidegeníthetetlen eszközök.

| 166. | Ezenkívül a STIM úgy véli, hogy az SNCM és a CMN közötti állítólagos szinergiák nem léteznek, mivel az SNCM semmilyen tényleges szerepet nem játszik a CMN vezetésében és fejlesztésében. A STIM végül hangsúlyozza, hogy a két vállalkozást összefűző részvényesi megállapodás 2006. március 15. óta nem létezik, amikor is azt a CMN felmondta, ahogyan azt a Párizsi Fellebbviteli Bíróság megállapította. |
| --- | --- |

166.

Ezenkívül a STIM úgy véli, hogy az SNCM és a CMN közötti állítólagos szinergiák nem léteznek, mivel az SNCM semmilyen tényleges szerepet nem játszik a CMN vezetésében és fejlesztésében. A STIM végül hangsúlyozza, hogy a két vállalkozást összefűző részvényesi megállapodás 2006. március 15. óta nem létezik, amikor is azt a CMN felmondta, ahogyan azt a Párizsi Fellebbviteli Bíróság megállapította.

4.2.3.   Az SNCM észrevételei

| 167. | Az SNCM a gazdasági és versenyhelyzetének összefoglalását tartalmazó aktát nyújtott be a Bizottságnak egy jogi szaktanáccsal együtt, amely értékeli annak kockázatát, hogy egy felszámolási eljárás esetén a bíróság az állami beavatkozást a vállalat de facto irányításának minősítené a privatizációt megelőző időszakban. |
| --- | --- |

167.

Az SNCM a gazdasági és versenyhelyzetének összefoglalását tartalmazó aktát nyújtott be a Bizottságnak egy jogi szaktanáccsal együtt, amely értékeli annak kockázatát, hogy egy felszámolási eljárás esetén a bíróság az állami beavatkozást a vállalat de facto irányításának minősítené a privatizációt megelőző időszakban.

| 168. | AZ SNCM által felkért Baker & McKenzie ügyvédi iroda arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat alapszabálya alapján, kiegészítve az ellenőrző szervek levelezéseivel, hozzászólásaival és beszámolóival, az állam [...] (60) határozatai (100) [...] (60) szervek (101), [...] (60) vállalati tanácsok (102). Továbbá a jelentés megállapítja, hogy [...] (60) SNCM (103). Végül ugyanezen jelentés megemlíti a tényt, hogy [...] (60) SNCM. Végezetül ugyanazon jelentés kifejti, hogy [...] (60) SNCM. |
| --- | --- |

168.

AZ SNCM által felkért Baker & McKenzie ügyvédi iroda arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat alapszabálya alapján, kiegészítve az ellenőrző szervek levelezéseivel, hozzászólásaival és beszámolóival, az állam [...] (60) határozatai (100) [...] (60) szervek (101), [...] (60) vállalati tanácsok (102). Továbbá a jelentés megállapítja, hogy [...] (60) SNCM (103). Végül ugyanezen jelentés megemlíti a tényt, hogy [...] (60) SNCM. Végezetül ugyanazon jelentés kifejti, hogy [...] (60) SNCM.

| 169. | Ennek alapján az SNCM szakértője arra a következtetésre jut, hogy a Marseille-i Kereskedelmi Bíróság nagy valószínűséggel de facto vezetőként jellemezte volna a francia államot. |
| --- | --- |

169.

Ennek alapján az SNCM szakértője arra a következtetésre jut, hogy a Marseille-i Kereskedelmi Bíróság nagy valószínűséggel de facto vezetőként jellemezte volna a francia államot.

| 170. | Ráadásul a többek között a Számvevőszék jelentéseiben tett megállapítások szerint a francia államnak, vagyis az SNCM de facto igazgatójának tulajdonítható rossz gazdálkodás hozzájárult az SNCM-nél megállapított eszközállomány-elégtelenséghez. A jelentés többek között súlyosan kritizálja a következő gazdálkodási hibákat: a kiválasztás [...] (60) kereskedelmi. A rossz gazdálkodás által okozott veszteség összege [...] (60) volt. |
| --- | --- |

170.

Ráadásul a többek között a Számvevőszék jelentéseiben tett megállapítások szerint a francia államnak, vagyis az SNCM de facto igazgatójának tulajdonítható rossz gazdálkodás hozzájárult az SNCM-nél megállapított eszközállomány-elégtelenséghez. A jelentés többek között súlyosan kritizálja a következő gazdálkodási hibákat: a kiválasztás [...] (60) kereskedelmi. A rossz gazdálkodás által okozott veszteség összege [...] (60) volt.

| 171. | Ilyen körülmények között az SNCM szakértője szerint egy, az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére vonatkozó perben az államot kétségkívül köteleznék az eszközhiány egy részének vagy teljes egészének viselésére, tekintetbe véve az állam jelentős szerepét az SNCM irányításában, nyilvánvaló gazdálkodási hibáit és pénzügyi forrásainak terjedelmét. |
| --- | --- |

171.

Ilyen körülmények között az SNCM szakértője szerint egy, az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére vonatkozó perben az államot kétségkívül köteleznék az eszközhiány egy részének vagy teljes egészének viselésére, tekintetbe véve az állam jelentős szerepét az SNCM irányításában, nyilvánvaló gazdálkodási hibáit és pénzügyi forrásainak terjedelmét.

| 172. | A vonatkozó joggyakorlat alapján az SNCM szakértője azt a következtetést vonja le, hogy ha az SNCM-et felszámolták volna, az államnak nagy valószínűséggel át kellett volna vállalnia az SNCM összes bér- és társadalombiztosítási tartozásainak kifizetését. Ez azt eredményezte volna, hogy a részvényes államot tették volna felelőssé a megállapított eszközállomány-elégtelenség 85 % és 100 % közé tehető részéért (azaz 316,6–385,7 millió EUR). Következésképpen az SNCM privatizálása melletti döntéssel és a vállalat tőkéjének 158 millió EUR-val való előzetes megerősítésével az állam körültekintő befektetőként járt el. |
| --- | --- |

172.

A vonatkozó joggyakorlat alapján az SNCM szakértője azt a következtetést vonja le, hogy ha az SNCM-et felszámolták volna, az államnak nagy valószínűséggel át kellett volna vállalnia az SNCM összes bér- és társadalombiztosítási tartozásainak kifizetését. Ez azt eredményezte volna, hogy a részvényes államot tették volna felelőssé a megállapított eszközállomány-elégtelenség 85 % és 100 % közé tehető részéért (azaz 316,6–385,7 millió EUR). Következésképpen az SNCM privatizálása melletti döntéssel és a vállalat tőkéjének 158 millió EUR-val való előzetes megerősítésével az állam körültekintő befektetőként járt el.

V.   FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIRE

5.1.   FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT FELEK A 2002-ES HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRA VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEIRE

5.1.1.   A CFF észrevételeiről

| 173. | A francia hatóságok jelezték, hogy a CFF által bemutatott, az SNCM szolgáltatásaira vonatkozó bizonyos adatok helytelenek. |
| --- | --- |

173.

A francia hatóságok jelezték, hogy a CFF által bemutatott, az SNCM szolgáltatásaira vonatkozó bizonyos adatok helytelenek.

| 174. | A CFF állításaival szemben az állam úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási tervet oly módon készítették el, hogy az lehetővé tegye az SNCM legrövidebb időn belül történő helyreállítását, és megteremtse közép- és hosszú távú életképességének feltételeit. A francia hatóságok megállapítják, hogy a költségcsökkentési program egy jelentős része már megvalósult. A hajók számát csökkentették, és az eszközátruházási program az ipari tervnek megfelelően halad. A szolgáltatásokat átszervezték, és a folyó termelőfelhasználás csökkentésére vonatkozó cselekvési terv már meghozta az első eredményeket. Végül az ipari terv foglalkoztatási része is fokozatosan megvalósul. Továbbá az SNCM 2001-ben 21,3 millió EUR-t tartalékolt a szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására, különösen a munkahelyek megtartásának tervére. |
| --- | --- |

174.

A CFF állításaival szemben az állam úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási tervet oly módon készítették el, hogy az lehetővé tegye az SNCM legrövidebb időn belül történő helyreállítását, és megteremtse közép- és hosszú távú életképességének feltételeit. A francia hatóságok megállapítják, hogy a költségcsökkentési program egy jelentős része már megvalósult. A hajók számát csökkentették, és az eszközátruházási program az ipari tervnek megfelelően halad. A szolgáltatásokat átszervezték, és a folyó termelőfelhasználás csökkentésére vonatkozó cselekvési terv már meghozta az első eredményeket. Végül az ipari terv foglalkoztatási része is fokozatosan megvalósul. Továbbá az SNCM 2001-ben 21,3 millió EUR-t tartalékolt a szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására, különösen a munkahelyek megtartásának tervére.

| 175. | A támogatás összegének meghatározásával kapcsolatban a francia hatóságok megerősítik, hogy a 0,79-es saját tőke/tartozás arány meglehetősen jellemző a legtöbb hajózási társaság mérlegére, különleges helyzeteket kivéve. A francia hatóságok szerint a CFF által bejelentett, a CMN-re vonatkozó 2001-es 0,497-es arány nem pontos, mivel nem veszi számításba a mérleg szerinti likvid eszközöket. Megfelelő korrekcióval a CMN-re vonatkozó arány 0,557. A francia hatóságok szerint ez a szint mindenképpen elégtelen a CMN számára, amint azt a 2002-es pénzforgalmi problémái mutatják. Nevezetesen a CMN-nek kölcsön kellett kérnie 8 millió EUR-t a STIM-től a bankjai által nem fedezett pénztári hiány finanszírozására. |
| --- | --- |

175.

A támogatás összegének meghatározásával kapcsolatban a francia hatóságok megerősítik, hogy a 0,79-es saját tőke/tartozás arány meglehetősen jellemző a legtöbb hajózási társaság mérlegére, különleges helyzeteket kivéve. A francia hatóságok szerint a CFF által bejelentett, a CMN-re vonatkozó 2001-es 0,497-es arány nem pontos, mivel nem veszi számításba a mérleg szerinti likvid eszközöket. Megfelelő korrekcióval a CMN-re vonatkozó arány 0,557. A francia hatóságok szerint ez a szint mindenképpen elégtelen a CMN számára, amint azt a 2002-es pénzforgalmi problémái mutatják. Nevezetesen a CMN-nek kölcsön kellett kérnie 8 millió EUR-t a STIM-től a bankjai által nem fedezett pénztári hiány finanszírozására.

5.1.2.   A STIM észrevételeiről

| 176. | A francia hatóságok fenntartják azt a véleményüket, hogy az SNCM tőkerészesedése a CMN-ben nem értelmezhető tisztán pénzügyi eszközként, mint ahogyan azt a STIM a jelek szerint állítja. Franciaország kitart azon álláspontja mellett, hogy az SNCM CMN-ben meglévő részesedései erősen startégiai jellegűek. Véleménye szerint e részesedések eladása nem csupán kereskedelmi szempontból lenne értelmetlen, hanem óriási stratégiai hiba is lenne. |
| --- | --- |

176.

A francia hatóságok fenntartják azt a véleményüket, hogy az SNCM tőkerészesedése a CMN-ben nem értelmezhető tisztán pénzügyi eszközként, mint ahogyan azt a STIM a jelek szerint állítja. Franciaország kitart azon álláspontja mellett, hogy az SNCM CMN-ben meglévő részesedései erősen startégiai jellegűek. Véleménye szerint e részesedések eladása nem csupán kereskedelmi szempontból lenne értelmetlen, hanem óriási stratégiai hiba is lenne.

5.1.3.   A regionális és helyi hatóságok képviselőinek észrevételeiről

| 177. | Bár Franciaország összességében egyetért a Provence-Alpes-Côte d’Azur régió elnöke levelének tartalmával, mégis meg kívánja jegyezni, hogy azzal szemben, ami a szóban forgó levél (104) 2. pontjában áll, a Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti útvonalon a kínálat nem „túlméretezett a kereslethez képest”, és az SNCM viteldíj-politikája megfelel azon kötelezettségvállalásának, miszerint nem kezd árháborút és nem lesz árvezető. |
| --- | --- |

177.

Bár Franciaország összességében egyetért a Provence-Alpes-Côte d’Azur régió elnöke levelének tartalmával, mégis meg kívánja jegyezni, hogy azzal szemben, ami a szóban forgó levél (104) 2. pontjában áll, a Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti útvonalon a kínálat nem „túlméretezett a kereslethez képest”, és az SNCM viteldíj-politikája megfelel azon kötelezettségvállalásának, miszerint nem kezd árháborút és nem lesz árvezető.

5.2.   AZ ÉRDEKELT FELEK 2006-OS HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEIRŐL

| 178. | Általánosságban Franciaország megállapítja, hogy a STIM és a CFF sok észrevétele megegyezik azokkal a megjegyzésekkel, amelyeket ezek a vállalatok a Bizottságnak 2003-ban benyújtottak. Nevezetesen megállapítják, hogy a CFF megjegyzéseit beterjesztették a Törvényszéknek a Bizottság 2003. július 9-i határozata érvénytelenségének megállapítása iránt indított kereset keretében, és azok többségét a Bizottság és a Törvényszék egyaránt elutasította. |
| --- | --- |

178.

Általánosságban Franciaország megállapítja, hogy a STIM és a CFF sok észrevétele megegyezik azokkal a megjegyzésekkel, amelyeket ezek a vállalatok a Bizottságnak 2003-ban benyújtottak. Nevezetesen megállapítják, hogy a CFF megjegyzéseit beterjesztették a Törvényszéknek a Bizottság 2003. július 9-i határozata érvénytelenségének megállapítása iránt indított kereset keretében, és azok többségét a Bizottság és a Törvényszék egyaránt elutasította.

5.2.1.   Az első szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedések korai megvalósításáról és a terv módosításairól

| 179. | A Franciaország által idő előtt megvalósított, támogatásnak minősíthető intézkedésekkel kapcsolatos általános észrevételre válaszul a francia hatóságok közlik, hogy a szóban forgó megvalósítást az eljárás sajátos jellemzői indokolják, vagyis a Bizottság 2003. július 9-i, támogatást engedélyező határozatának érvénytelenítése 2005-ben, nem pedig a francia hatóságok azon szándéka, hogy elhanyagolják az EK-Szerződésből fakadó kötelezettségeiket. Valóban, Franciaország hangsúlyozza, hogy a Bizottságot mindig tájékoztatta az ügy fejleményeiről és a 2005 januárja óta elfogadott különböző intézkedésekről a tagállamok és a Bizottság közötti őszinte együttműködés elvével összhangban. |
| --- | --- |

179.

A Franciaország által idő előtt megvalósított, támogatásnak minősíthető intézkedésekkel kapcsolatos általános észrevételre válaszul a francia hatóságok közlik, hogy a szóban forgó megvalósítást az eljárás sajátos jellemzői indokolják, vagyis a Bizottság 2003. július 9-i, támogatást engedélyező határozatának érvénytelenítése 2005-ben, nem pedig a francia hatóságok azon szándéka, hogy elhanyagolják az EK-Szerződésből fakadó kötelezettségeiket. Valóban, Franciaország hangsúlyozza, hogy a Bizottságot mindig tájékoztatta az ügy fejleményeiről és a 2005 januárja óta elfogadott különböző intézkedésekről a tagállamok és a Bizottság közötti őszinte együttműködés elvével összhangban.

| 180. | E közelmúltbeli intézkedésekkel kapcsolatban a francia hatóságok úgy vélik, hogy mivel ezek közül egyik sem jelent támogatást, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdését végeredményben nem lehet rájuk alkalmazni, és ennélfogva semmiféle kötelezettség nincs végrehajtásuk felfüggesztésére. |
| --- | --- |

180.

E közelmúltbeli intézkedésekkel kapcsolatban a francia hatóságok úgy vélik, hogy mivel ezek közül egyik sem jelent támogatást, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdését végeredményben nem lehet rájuk alkalmazni, és ennélfogva semmiféle kötelezettség nincs végrehajtásuk felfüggesztésére.

5.2.2.   A 2002-es feltőkésítést követő intézkedésekről

| 181. | Az eladási folyamatot illetően Franciaország leszögezi, hogy kezdettől fogva olyan mértékadó kiválasztási szempontokról rendelkezett, amelyek elsősorban az SNCM részvényeinek értékéért ajánlott áron alapultak, és másodlagosan egyéb kritériumokon (ipari terv, vállalati terv stb.), ideértve azt az összeget, amelyet a pályázók készek voltak befektetni a vállalatba feltőkésítés útján. Franciaország erősen vitatja harmadik felek azon érvét, amely szerint az értékesítési folyamat nem volt átlátható, valamint megállapítja, hogy jelen esetben az állam túlment az állami részvénytulajdon értékesítésére vonatkozó lényeges és korlátozó, törvényen alapuló és szabályozási kötelezettségein. Franciaország tudomásul veszi, hogy a BCP az SNCM részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó ajánlatát követően bekövetkezett változások igen nehéz pénzügyi és vállalati környezetben mentek végbe, és a VT csatlakozása a BCP ajánlatához nem változtatta meg a tranzakció kereskedelmi és pénzügyi feltételeit (kivéve a tőketulajdont). |
| --- | --- |

181.

Az eladási folyamatot illetően Franciaország leszögezi, hogy kezdettől fogva olyan mértékadó kiválasztási szempontokról rendelkezett, amelyek elsősorban az SNCM részvényeinek értékéért ajánlott áron alapultak, és másodlagosan egyéb kritériumokon (ipari terv, vállalati terv stb.), ideértve azt az összeget, amelyet a pályázók készek voltak befektetni a vállalatba feltőkésítés útján. Franciaország erősen vitatja harmadik felek azon érvét, amely szerint az értékesítési folyamat nem volt átlátható, valamint megállapítja, hogy jelen esetben az állam túlment az állami részvénytulajdon értékesítésére vonatkozó lényeges és korlátozó, törvényen alapuló és szabályozási kötelezettségein. Franciaország tudomásul veszi, hogy a BCP az SNCM részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó ajánlatát követően bekövetkezett változások igen nehéz pénzügyi és vállalati környezetben mentek végbe, és a VT csatlakozása a BCP ajánlatához nem változtatta meg a tranzakció kereskedelmi és pénzügyi feltételeit (kivéve a tőketulajdont).

| 182. | A 158 millió EUR-s negatív árral kapcsolatban a francia hatóságok megállapítják, hogy az SNCM 2005. szeptember 30-i pénzügyi helyzetét figyelembe véve a vállalkozást piaci áron értékesítették, és az eladás gazdaságilag előnyösebb volt, mint a vállalkozás felszámolása. E tekintetben a francia hatóságok leszögezik, hogy a magánbefektető kritériumának alkalmazása egy felszámoláshoz közeli vállalat eladása esetében nem tekinthető „állami intézkedés jövedelmezőségére” való törekvésnek, hanem inkább a még jelentősebb veszteségek megelőzésének, amelyeket a részvényesnek egy költségesebb felszámolás során kellene elszenvednie. |
| --- | --- |

182.

A 158 millió EUR-s negatív árral kapcsolatban a francia hatóságok megállapítják, hogy az SNCM 2005. szeptember 30-i pénzügyi helyzetét figyelembe véve a vállalkozást piaci áron értékesítették, és az eladás gazdaságilag előnyösebb volt, mint a vállalkozás felszámolása. E tekintetben a francia hatóságok leszögezik, hogy a magánbefektető kritériumának alkalmazása egy felszámoláshoz közeli vállalat eladása esetében nem tekinthető „állami intézkedés jövedelmezőségére” való törekvésnek, hanem inkább a még jelentősebb veszteségek megelőzésének, amelyeket a részvényesnek egy költségesebb felszámolás során kellene elszenvednie.

| 183. | A kifizetett árat illetően Franciaország vitatja azt az érvet, amely szerint az SNCM-et tényleges értékét nem tükröző áron értékesítették. Különösen cáfolja a STIM által készített becslést, amely szerint a vállalat értéke közel 350 millió EUR, és amely a mérlegnek csak azon elemeit veszi figyelembe, amelyek növelik az értéket a könyv szerinti saját tőke alkalmazásával (adó szerinti értékcsökkenési leírás, maradék nyereség a hajókon stb.), figyelmen kívül hagyva azon kötelezettségeket, amelyek az értéket csökkentenék. Ez a tisztán számviteli jellegű számítási módszer nem tükrözi egy olyan hajózási vállalat valóságos gazdasági állapotát, mint amilyen az SNCM, amely a mérlegben értékes eszközökkel rendelkezik, ugyanakkor korlátozott jövedelmezőséggel, és jelentős mérlegen kívüli pénzbeli kötelezettségekkel bír. |
| --- | --- |

183.

A kifizetett árat illetően Franciaország vitatja azt az érvet, amely szerint az SNCM-et tényleges értékét nem tükröző áron értékesítették. Különösen cáfolja a STIM által készített becslést, amely szerint a vállalat értéke közel 350 millió EUR, és amely a mérlegnek csak azon elemeit veszi figyelembe, amelyek növelik az értéket a könyv szerinti saját tőke alkalmazásával (adó szerinti értékcsökkenési leírás, maradék nyereség a hajókon stb.), figyelmen kívül hagyva azon kötelezettségeket, amelyek az értéket csökkentenék. Ez a tisztán számviteli jellegű számítási módszer nem tükrözi egy olyan hajózási vállalat valóságos gazdasági állapotát, mint amilyen az SNCM, amely a mérlegben értékes eszközökkel rendelkezik, ugyanakkor korlátozott jövedelmezőséggel, és jelentős mérlegen kívüli pénzbeli kötelezettségekkel bír.

| 184. | A francia hatóságok a CFF azon érvét is cáfolják, hogy alulértékelték az SNCM flottájának piaci értékét, amelyet a CFF 406,5 millió EUR és 426,5 millió EUR közé becsült. A francia hatóságok úgy érvelnek, hogy a CFF számításaiban figyelembe vett hajók nem azonosak az SNCM nevén 2005. szeptember 30-án tartott hajókkal. A hajók piaci értékére alkalmazott leértékelés hiánya nem veszi számításba azokat a viszonyokat, amelyek között ezen eszközök esetleges bírói felszámolására sor került volna, végül pedig a piaci érték kiszámításához választott 2006. augusztusi dátum nem az SNCM potenciális felszámolási dátuma, amelyre hivatkozni kell, mivel ez utóbbi 2005. szeptember 30. Ezenkívül Franciaország megállapítja, hogy amennyiben a CFF által javasolt számítást fogadnák el, a negatív ár háromszor alacsonyabb lenne, mint az eszközöknek a Gröditzer ítélet által megkövetelt felszámolási értéke, ami így kedvezőbb lenne, mint a francia hatóságok által a Bizottságnak előterjesztett forgatókönyvek. |
| --- | --- |

184.

A francia hatóságok a CFF azon érvét is cáfolják, hogy alulértékelték az SNCM flottájának piaci értékét, amelyet a CFF 406,5 millió EUR és 426,5 millió EUR közé becsült. A francia hatóságok úgy érvelnek, hogy a CFF számításaiban figyelembe vett hajók nem azonosak az SNCM nevén 2005. szeptember 30-án tartott hajókkal. A hajók piaci értékére alkalmazott leértékelés hiánya nem veszi számításba azokat a viszonyokat, amelyek között ezen eszközök esetleges bírói felszámolására sor került volna, végül pedig a piaci érték kiszámításához választott 2006. augusztusi dátum nem az SNCM potenciális felszámolási dátuma, amelyre hivatkozni kell, mivel ez utóbbi 2005. szeptember 30. Ezenkívül Franciaország megállapítja, hogy amennyiben a CFF által javasolt számítást fogadnák el, a negatív ár háromszor alacsonyabb lenne, mint az eszközöknek a Gröditzer ítélet által megkövetelt felszámolási értéke, ami így kedvezőbb lenne, mint a francia hatóságok által a Bizottságnak előterjesztett forgatókönyvek.

| 185. | A CFF által a Gröditzer ítélet alkalmazását megkérdőjelező érvre vonatkozóan arra a tényre hivatkozva, hogy az állam tőke-hozzájárulása az SNCM-hez a részvénytulajdona 75 %-ának eladásához kapcsolódott, arányosan csökkentve a megtérülési kilátásokat, a francia hatóságok megállapítják, hogy a 158 millió EUR-s negatív eladási ár az SNCM teljes tőkéje eladásának felel meg, melyet egy 25 %-os új állami befektetés követett, évi [...] (60) %-os megtérüléssel. Ennélfogva Franciaország úgy véli, hogy a befektetés hozama továbbra is garantált a vállalatban meglévő 25 %-os részvénytulajdona következtében, mivel ez a részesedés igen magas hozamot garantál. |
| --- | --- |

185.

A CFF által a Gröditzer ítélet alkalmazását megkérdőjelező érvre vonatkozóan arra a tényre hivatkozva, hogy az állam tőke-hozzájárulása az SNCM-hez a részvénytulajdona 75 %-ának eladásához kapcsolódott, arányosan csökkentve a megtérülési kilátásokat, a francia hatóságok megállapítják, hogy a 158 millió EUR-s negatív eladási ár az SNCM teljes tőkéje eladásának felel meg, melyet egy 25 %-os új állami befektetés követett, évi [...] (60) %-os megtérüléssel. Ennélfogva Franciaország úgy véli, hogy a befektetés hozama továbbra is garantált a vállalatban meglévő 25 %-os részvénytulajdona következtében, mivel ez a részesedés igen magas hozamot garantál.

| 186. | Franciaország vitatja a CFF által az ABX megközelítés a jelen ügyre való alkalmazhatatlanságáról szóló érvet is, alapul véve különösen az SNCM tényleges felszámolási költségeinek elemzését és azt a kockázatot, hogy az államot tarthatják felelősnek a vállalkozás pénzbeli kötelezettségeiért egy, az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló perben, ahogy azt a francia csődeljárás előírja és a nemzeti joggyakorlat igazolja (a Roueni Másodfokú Bíróság 2005. március 22-i ítélete). Bár a francia hatóságok úgy vélik, viselkedésük az SNCM vezetőjeként nem minősíthető „rossz gazdálkodásnak” egy ilyen perben, hangsúlyozzák annak jelentős kockázatát, hogy az államot egy nemzeti bíróság az SNCM eszközállomány-elégtelensége miatt elítélné a Kereskedelmi Törvénykönyv L-651-2. cikke értelmében a rossz gazdálkodásra vonatkozó rugalmas szempontok miatt, továbbá a fent említett ítélkezési gyakorlat miatt, amely erre az ügyre alkalmazható. |
| --- | --- |

186.

Franciaország vitatja a CFF által az ABX megközelítés a jelen ügyre való alkalmazhatatlanságáról szóló érvet is, alapul véve különösen az SNCM tényleges felszámolási költségeinek elemzését és azt a kockázatot, hogy az államot tarthatják felelősnek a vállalkozás pénzbeli kötelezettségeiért egy, az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló perben, ahogy azt a francia csődeljárás előírja és a nemzeti joggyakorlat igazolja (a Roueni Másodfokú Bíróság 2005. március 22-i ítélete). Bár a francia hatóságok úgy vélik, viselkedésük az SNCM vezetőjeként nem minősíthető „rossz gazdálkodásnak” egy ilyen perben, hangsúlyozzák annak jelentős kockázatát, hogy az államot egy nemzeti bíróság az SNCM eszközállomány-elégtelensége miatt elítélné a Kereskedelmi Törvénykönyv L-651-2. cikke értelmében a rossz gazdálkodásra vonatkozó rugalmas szempontok miatt, továbbá a fent említett ítélkezési gyakorlat miatt, amely erre az ügyre alkalmazható.

| 187. | A 8,75 millió EUR-s feltőkésítést illetően Franciaország megállapítja, hogy a CFF és a STIM állításaival szemben a tőke-hozzájárulás nem állami támogatás e befektetés egyidejűsége, jegyzési feltételeinek hasonlósága és az állam által a CGMF útján kapott átlagon felüli megtérülés miatt. |
| --- | --- |

187.

A 8,75 millió EUR-s feltőkésítést illetően Franciaország megállapítja, hogy a CFF és a STIM állításaival szemben a tőke-hozzájárulás nem állami támogatás e befektetés egyidejűsége, jegyzési feltételeinek hasonlósága és az állam által a CGMF útján kapott átlagon felüli megtérülés miatt.

| 188. | A francia hatóságok különösen leszögezik, hogy a befektetőkkel való egyenlő bánásmód elvét nem kérdőjelezi meg a felmondási záradékok megléte, mivel ezeket az SNCM 100 %-os eladásával kapcsolatban határozták meg, nem pedig az ezt követő 35 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

188.

A francia hatóságok különösen leszögezik, hogy a befektetőkkel való egyenlő bánásmód elvét nem kérdőjelezi meg a felmondási záradékok megléte, mivel ezeket az SNCM 100 %-os eladásával kapcsolatban határozták meg, nem pedig az ezt követő 35 millió EUR-s feltőkésítéssel kapcsolatban.

| 189. | Ezenkívül Franciaország úgy véli, hogy befektetése jóval a vevőké alatt marad, mivel csak a 8,75 millió EUR-s összeget kell összehasonlítani a vevők által megvalósított befektetéssel (26,25 millió EUR). Az első, 142,5 millió EUR-s feltőkésítést csak a felszámolási árral történő összehasonlítás részeként kellene vizsgálni. |
| --- | --- |

189.

Ezenkívül Franciaország úgy véli, hogy befektetése jóval a vevőké alatt marad, mivel csak a 8,75 millió EUR-s összeget kell összehasonlítani a vevők által megvalósított befektetéssel (26,25 millió EUR). Az első, 142,5 millió EUR-s feltőkésítést csak a felszámolási árral történő összehasonlítás részeként kellene vizsgálni.

| 190. | Végül Franciaország vitatja a STIM által előadott érvet, hogy ez a hozzájárulás a magánbefektetőknek adott garancia arra, hogy az SNCM-nek valóban odaítélték a közszolgáltatási megbízást korzikai járatok üzemeltetésére. A francia hatóságok azon véleményüknek adnak hangot, hogy ez a tőkeemelés körültekintő és független a vállalkozás teljesítményétől, és a közszolgáltatási megbízás SNCM számára történő odaítélése nem az e befektetéstől várt hozam javítását szolgálja. |
| --- | --- |

190.

Végül Franciaország vitatja a STIM által előadott érvet, hogy ez a hozzájárulás a magánbefektetőknek adott garancia arra, hogy az SNCM-nek valóban odaítélték a közszolgáltatási megbízást korzikai járatok üzemeltetésére. A francia hatóságok azon véleményüknek adnak hangot, hogy ez a tőkeemelés körültekintő és független a vállalkozás teljesítményétől, és a közszolgáltatási megbízás SNCM számára történő odaítélése nem az e befektetéstől várt hozam javítását szolgálja.

| 191. | A 38,5 millió EUR-s szociális intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország megismétli azt az érvet, amely szerint ezek az intézkedések egyéneknek nyújtott támogatások, és az állam általi kifizetésük nem tekinthető a vállalkozásnak nyújtott közvetett előnynek, mivel ezek a támogatások az SNCM törvényen és szerződésen alapuló kötelezettségeinek kiegészítései. Ezenkívül Franciaország rámutat, hogy ezek az intézkedések nem teszik lehetővé a munkavállalók távozását, akikről az intézkedések hiányában továbbra is az SNCM-nek kellene gondoskodnia. |
| --- | --- |

191.

A 38,5 millió EUR-s szociális intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország megismétli azt az érvet, amely szerint ezek az intézkedések egyéneknek nyújtott támogatások, és az állam általi kifizetésük nem tekinthető a vállalkozásnak nyújtott közvetett előnynek, mivel ezek a támogatások az SNCM törvényen és szerződésen alapuló kötelezettségeinek kiegészítései. Ezenkívül Franciaország rámutat, hogy ezek az intézkedések nem teszik lehetővé a munkavállalók távozását, akikről az intézkedések hiányában továbbra is az SNCM-nek kellene gondoskodnia.

| 192. | A CFF által felhozott érvvel ellentétben a francia hatóságok rámutatnak, hogy a 38,5 millió EUR nem felel meg a 2003-as szociális tervben előirányzott létszámcsökkentések megvalósításának, mert a késedelem ellenére ezeket a leépítéseket már végrehajtották. Az új szociális terv tehát az első, 2003-as szociális intézkedéseket egészíti ki. |
| --- | --- |

192.

A CFF által felhozott érvvel ellentétben a francia hatóságok rámutatnak, hogy a 38,5 millió EUR nem felel meg a 2003-as szociális tervben előirányzott létszámcsökkentések megvalósításának, mert a késedelem ellenére ezeket a leépítéseket már végrehajtották. Az új szociális terv tehát az első, 2003-as szociális intézkedéseket egészíti ki.

5.2.3.   Az iránymutatásokkal való összeegyeztethetőségről

| 193. | Franciaország úgy véli, hogy a fentiekből következően az értékelendő támogatás összege 15,81 millió EUR. |
| --- | --- |

193.

Franciaország úgy véli, hogy a fentiekből következően az értékelendő támogatás összege 15,81 millió EUR.

| 194. | A CFF állításaival szemben a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a 2004-es iránymutatások 11. pontjára való tekintettel az első feltőkésítés, amellett, hogy lehetővé tette az SNCM számára saját tőkéje helyreállítását, nem szüntette meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozás státusát, amennyiben ez a feltőkésítés a társaság tevékenységei fenntartásának biztosítását célozta. |
| --- | --- |

194.

A CFF állításaival szemben a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a 2004-es iránymutatások 11. pontjára való tekintettel az első feltőkésítés, amellett, hogy lehetővé tette az SNCM számára saját tőkéje helyreállítását, nem szüntette meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozás státusát, amennyiben ez a feltőkésítés a társaság tevékenységei fenntartásának biztosítását célozta.

| 195. | Franciaország cáfolja a CFF azon állításait, melyek szerint nem kellett volna új tőkeinjekciókat végrehajtania a vállalkozásban, tekintetbe véve, hogy az SNCM bankhitelt is igénybe vehetett volna. E tekintetben a francia hatóságok megállapítják, hogy 2005. augusztus 24-én a bankok megtagadták új megújuló hitelkeretek nyújtását az SNCM-nek, és ennélfogva az egyetlen elképzelhető alternatívát a vállalkozás privatizációja vagy felszámolása jelentette. |
| --- | --- |

195.

Franciaország cáfolja a CFF azon állításait, melyek szerint nem kellett volna új tőkeinjekciókat végrehajtania a vállalkozásban, tekintetbe véve, hogy az SNCM bankhitelt is igénybe vehetett volna. E tekintetben a francia hatóságok megállapítják, hogy 2005. augusztus 24-én a bankok megtagadták új megújuló hitelkeretek nyújtását az SNCM-nek, és ennélfogva az egyetlen elképzelhető alternatívát a vállalkozás privatizációja vagy felszámolása jelentette.

| 196. | Franciaország vitatja a CFF és a STIM által felhozott érveket a 2002-es szerkezetátalakítási terv kudarcára vonatkozóan, amely bizonyos késéssel ugyan, de megvalósult, és lehetővé tette a célkitűzések elérését 2005-ben. Az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének a vállalkozáson kívül álló tényezők miatti romlása ezután szükségessé tette a 2002-ben bejelentett terv meghosszabbítását és új intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

196.

Franciaország vitatja a CFF és a STIM által felhozott érveket a 2002-es szerkezetátalakítási terv kudarcára vonatkozóan, amely bizonyos késéssel ugyan, de megvalósult, és lehetővé tette a célkitűzések elérését 2005-ben. Az SNCM gazdasági és pénzügyi helyzetének a vállalkozáson kívül álló tényezők miatti romlása ezután szükségessé tette a 2002-ben bejelentett terv meghosszabbítását és új intézkedések bevezetését.

| 197. | Franciaország úgy véli, hogy az SNCM helyzetének rendeződésére a kilátások jók, és az új részvénytulajdonosok által tervezett intézkedések, különösen a szociális terv megvalósítása, az útvonalak helyreállítása és bizonyos hajók felújítása lehetővé teszi a vállalat életképességének visszaállítását. E tekintetben Franciaország megjegyzi, hogy a közszolgáltatási megbízásból származó bevételek miatt (kb. az SNCM üzleti forgalmának [50–70] (60) %-a), valamint tekintetbe véve az általános költségek szintjét és a Marseille–Korzika útvonalon használt 6 hajó átcsoportosításának nehézségeit, a közszolgáltatási megbízás a vállalkozás stratégiájának és életképességének alapvető elemét képezi. |
| --- | --- |

197.

Franciaország úgy véli, hogy az SNCM helyzetének rendeződésére a kilátások jók, és az új részvénytulajdonosok által tervezett intézkedések, különösen a szociális terv megvalósítása, az útvonalak helyreállítása és bizonyos hajók felújítása lehetővé teszi a vállalat életképességének visszaállítását. E tekintetben Franciaország megjegyzi, hogy a közszolgáltatási megbízásból származó bevételek miatt (kb. az SNCM üzleti forgalmának [50–70] (60) %-a), valamint tekintetbe véve az általános költségek szintjét és a Marseille–Korzika útvonalon használt 6 hajó átcsoportosításának nehézségeit, a közszolgáltatási megbízás a vállalkozás stratégiájának és életképességének alapvető elemét képezi.

| 198. | A támogatás minimumra korlátozására vonatkozóan Franciaország úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási költségeket szigorúan a szerkezetátalakítás megvalósításához szükséges minimumra korlátozta. E tekintetben a francia hatóságok megállapítják, hogy amint azt a Bizottság 2003-as határozatában elismerte, a vállalkozás saját forrásaiból kellőképpen hozzájárult a szerkezetátalakítási tervhez a 30,2 millió EUR összegű eszközeladás következtében. Ráadásul az SNCM által megvalósított egyéb, 12,2 millió EUR összegű eladások figyelembevételével a vállalkozás saját hozzájárulása összesen 42,38 millió EUR-t tesz ki. Franciaország úgy véli, hogy ez az összeg jóval magasabb a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges saját hozzájárulás összegénél, amely végül 15,81 millió EUR-t tesz ki, mivel a többi intézkedés nem állami támogatás. |
| --- | --- |

198.

A támogatás minimumra korlátozására vonatkozóan Franciaország úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási költségeket szigorúan a szerkezetátalakítás megvalósításához szükséges minimumra korlátozta. E tekintetben a francia hatóságok megállapítják, hogy amint azt a Bizottság 2003-as határozatában elismerte, a vállalkozás saját forrásaiból kellőképpen hozzájárult a szerkezetátalakítási tervhez a 30,2 millió EUR összegű eszközeladás következtében. Ráadásul az SNCM által megvalósított egyéb, 12,2 millió EUR összegű eladások figyelembevételével a vállalkozás saját hozzájárulása összesen 42,38 millió EUR-t tesz ki. Franciaország úgy véli, hogy ez az összeg jóval magasabb a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges saját hozzájárulás összegénél, amely végül 15,81 millió EUR-t tesz ki, mivel a többi intézkedés nem állami támogatás.

5.2.4.   A Bizottság 2003-as határozatában előírt feltételekről és a lehetséges új kompenzációs intézkedésekről

| 199. | A STIM és CFF állításaival ellentétben a francia hatóságok kijelentik, hogy a 2003-as határozatban előírt valamennyi feltételt betartották, amelyek 2006 végéig kötötték őket, különösen a 11 hajóból álló flotta fenntartása és a versenytársakénál alacsonyabb viteldíjak alkalmazása vonatkozásában. |
| --- | --- |

199.

A STIM és CFF állításaival ellentétben a francia hatóságok kijelentik, hogy a 2003-as határozatban előírt valamennyi feltételt betartották, amelyek 2006 végéig kötötték őket, különösen a 11 hajóból álló flotta fenntartása és a versenytársakénál alacsonyabb viteldíjak alkalmazása vonatkozásában.

| 200. | Valóban, Franciaország úgy véli, hogy az új, végső határozat szerint az SNCM részére előírandó kompenzációs intézkedések szintjét ki kell igazítani, mert a továbbiakban a szerkezetátalakítási támogatás összege 15,81 millió EUR volt, nem pedig 69,3 millió EUR. |
| --- | --- |

200.

Valóban, Franciaország úgy véli, hogy az új, végső határozat szerint az SNCM részére előírandó kompenzációs intézkedések szintjét ki kell igazítani, mert a továbbiakban a szerkezetátalakítási támogatás összege 15,81 millió EUR volt, nem pedig 69,3 millió EUR.

| 201. | Ebben a tekintetben Franciaország vitatja a STIM észrevételeit azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy a Bizottság az SNCM-nek kompenzációs intézkedésként a CMN-ben lévő részvénytulajdonának eladását írhatja elő. Franciaország vitatja a STIM azon érvét, amely szerint a stratégiai eszközök meghatározását a 2004-es iránymutatásokban megkérdőjelezték az 1999-es iránymutatásokhoz képest. |
| --- | --- |

201.

Ebben a tekintetben Franciaország vitatja a STIM észrevételeit azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy a Bizottság az SNCM-nek kompenzációs intézkedésként a CMN-ben lévő részvénytulajdonának eladását írhatja elő. Franciaország vitatja a STIM azon érvét, amely szerint a stratégiai eszközök meghatározását a 2004-es iránymutatásokban megkérdőjelezték az 1999-es iránymutatásokhoz képest.

| 202. | A CFF által említett, az SNCM piaci jelenlétének csökkentését célzó intézkedésekkel kapcsolatban a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy amint azt a Bizottság a 2003-as határozatában (87. preambulumbekezdés) megállapította, az érintett piacokon (Franciaország – Korzika és a Maghreb-országok) nincs felesleges kapacitás, és a Korzikát kiszolgáló útvonalak átrendezése a közszolgáltatási megbízás keretében és azon kívül veszélyeztetné a vállalkozás életképességét. |
| --- | --- |

202.

A CFF által említett, az SNCM piaci jelenlétének csökkentését célzó intézkedésekkel kapcsolatban a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy amint azt a Bizottság a 2003-as határozatában (87. preambulumbekezdés) megállapította, az érintett piacokon (Franciaország – Korzika és a Maghreb-országok) nincs felesleges kapacitás, és a Korzikát kiszolgáló útvonalak átrendezése a közszolgáltatási megbízás keretében és azon kívül veszélyeztetné a vállalkozás életképességét.

| 203. | A CFF által felvetett érvvel kapcsolatban, mely szerint a fent leírt intézkedések az SNCM javára történő megvalósítása komoly kockázatot jelent arra nézve, hogy a Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti útvonalak piacáról kirekesztik legfőbb versenytársát, nevezetesen a CFF-et, a francia hatóságok úgy vélik, hogy tekintettel ennek a piacnak a jelenlegi szerkezetére, ahol a CFF piacvezető, egy kompetitív szerkezet fenntartása az SNCM szerkezetátalakítási tervének engedélyezésétől, illetve ez utóbbi szóban forgó piacon való jelenlététől függ. |
| --- | --- |

203.

A CFF által felvetett érvvel kapcsolatban, mely szerint a fent leírt intézkedések az SNCM javára történő megvalósítása komoly kockázatot jelent arra nézve, hogy a Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti útvonalak piacáról kirekesztik legfőbb versenytársát, nevezetesen a CFF-et, a francia hatóságok úgy vélik, hogy tekintettel ennek a piacnak a jelenlegi szerkezetére, ahol a CFF piacvezető, egy kompetitív szerkezet fenntartása az SNCM szerkezetátalakítási tervének engedélyezésétől, illetve ez utóbbi szóban forgó piacon való jelenlététől függ.

VI.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

6.1.   TÁMOGATÁS MEGLÉTE AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN

| 204. | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

204.

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| 205. | Egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősítése az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében akkor lehetséges, ha az alábbi halmozott feltételek teljesülnek, nevezetesen: 1) a szóban forgó intézkedés szelektív gazdasági előnnyel jár; 2) ezt az előnyt állami források útján finanszírozzák; 3) ez az előny torzítja vagy torzítással fenyegeti a versenyt és végül; 4) ez az előny kihat a tagállamok közötti kereskedelemre (105). |
| --- | --- |

205.

Egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősítése az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében akkor lehetséges, ha az alábbi halmozott feltételek teljesülnek, nevezetesen: 1) a szóban forgó intézkedés szelektív gazdasági előnnyel jár; 2) ezt az előnyt állami források útján finanszírozzák; 3) ez az előny torzítja vagy torzítással fenyegeti a versenyt és végül; 4) ez az előny kihat a tagállamok közötti kereskedelemre (105).

| 206. | A Bizottság megállapítja, hogy az SNCM 274,54 millió EUR összegű állami forrást (106) kapott a 100 %-osan az állam tulajdonában lévő CGMF-en keresztül. |
| --- | --- |

206.

A Bizottság megállapítja, hogy az SNCM 274,54 millió EUR összegű állami forrást (106) kapott a 100 %-osan az állam tulajdonában lévő CGMF-en keresztül.

| 207. | Mivel az SNCM a tengeri szállítási ágazatban működik, amely nyitott a versenyre Európán belül, a kapott potenciális gazdasági előny valószínűleg torzítja a versenyt, és kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

207.

Mivel az SNCM a tengeri szállítási ágazatban működik, amely nyitott a versenyre Európán belül, a kapott potenciális gazdasági előny valószínűleg torzítja a versenyt, és kihat a tagállamok közötti kereskedelemre.

| 208. | A tény, hogy a Földközi-tenger szigeteinek kabotázspiaca 1999. január 1-jéig átmenetileg mentességet élvezett a 3577/92/EGK rendelet alkalmazása alól, nem zárja ki eleve, hogy a Földközi-tenger szigeteivel összeköttetést biztosító tengeri útvonalak közszolgáltatási szerződés keretében történő ellátására nyújtott támogatások érinthették a Tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatták a versenyt. |
| --- | --- |

208.

A tény, hogy a Földközi-tenger szigeteinek kabotázspiaca 1999. január 1-jéig átmenetileg mentességet élvezett a 3577/92/EGK rendelet alkalmazása alól, nem zárja ki eleve, hogy a Földközi-tenger szigeteivel összeköttetést biztosító tengeri útvonalak közszolgáltatási szerződés keretében történő ellátására nyújtott támogatások érinthették a Tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatták a versenyt.

| 209. | Mindenesetre még abban az esetben is, ha a kabotázsútvonalak kiszolgálására odaítélt támogatások nem befolyásolhatták a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy nem torzíthatták a versenyt 1999. január 1. előtt, a helyzet azóta megváltozott, mivel a 3577/92/EGK rendeletnek megfelelően a kabotázstevékenységek attól kezdve megnyíltak az Európai Unió valamennyi szolgáltatója számára. Ráadásul hangsúlyozni kell, hogy az SNCM nemcsak kabotázsszállítást végez, hanem a nemzetközi hajózási piacon is működik, amelyet a 4055/86/EGK rendelet liberalizált (107). |
| --- | --- |

209.

Mindenesetre még abban az esetben is, ha a kabotázsútvonalak kiszolgálására odaítélt támogatások nem befolyásolhatták a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy nem torzíthatták a versenyt 1999. január 1. előtt, a helyzet azóta megváltozott, mivel a 3577/92/EGK rendeletnek megfelelően a kabotázstevékenységek attól kezdve megnyíltak az Európai Unió valamennyi szolgáltatója számára. Ráadásul hangsúlyozni kell, hogy az SNCM nemcsak kabotázsszállítást végez, hanem a nemzetközi hajózási piacon is működik, amelyet a 4055/86/EGK rendelet liberalizált (107).

| 210. | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelen esetben teljesült az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének az e határozat 205. preambulumbekezdésében említett utolsó három kritériuma. Így minden egyes intézkedésre vonatkozóan meg kell vizsgálni a szelektív gazdasági előny meglétét a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének megfelelően. |
| --- | --- |

210.

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelen esetben teljesült az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének az e határozat 205. preambulumbekezdésében említett utolsó három kritériuma. Így minden egyes intézkedésre vonatkozóan meg kell vizsgálni a szelektív gazdasági előny meglétét a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének megfelelően.

6.1.1.   Az értékelés céljára releváns időszak

| 211. | A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően (108) a Bizottság valamely határozatának érvénytelenítését követően köteles az új értékelését kizárólag azon információkra alapozni, amelyek az érvénytelenített határozat elfogadásának napján (jelen esetben 2008. július 8-án) a rendelkezésére álltak. |
| --- | --- |

211.

A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően (108) a Bizottság valamely határozatának érvénytelenítését követően köteles az új értékelését kizárólag azon információkra alapozni, amelyek az érvénytelenített határozat elfogadásának napján (jelen esetben 2008. július 8-án) a rendelkezésére álltak.

| 212. | Ezért semmilyen 2008. július 8. utáni eseményt nem szabad figyelembe venni. A piacon vagy a támogatás kedvezményezettjének helyzetében bekövetkezett esetleges változásokat az elemzésből ki kell zárni. Szintén nem veszi figyelembe a Bizottság a szerkezetátalakítási terv végrehajtási időszakát 2008 júliusától kezdődően (109). |
| --- | --- |

212.

Ezért semmilyen 2008. július 8. utáni eseményt nem szabad figyelembe venni. A piacon vagy a támogatás kedvezményezettjének helyzetében bekövetkezett esetleges változásokat az elemzésből ki kell zárni. Szintén nem veszi figyelembe a Bizottság a szerkezetátalakítási terv végrehajtási időszakát 2008 júliusától kezdődően (109).

| 213. | Hasonlóképpen, a Bizottság nem köteles újra elkezdeni az ügy vizsgálatát, sőt még annak kiegészítésére sem köteles új szakvélemény igénybevételével (110). Egy több szakaszból álló adminisztratív eljárást lezáró jogi aktus érvénytelenítése nem szükségszerűen vonja maga után a teljes eljárás érvénytelenítését. Amikor – mint ebben az esetben – annak ellenére, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének kimerítő elemzését lehetővé tevő vizsgálati intézkedéseket tettek, de a Bizottság által elvégzett elemzés nem teljes, ami jogellenessé teszi a határozatot, az e határozat pótlására irányuló eljárás a korábban megtett vizsgálati intézkedések újabb elemzésével attól a ponttól folytatható, ahol az eredeti eljárásban a jogellenességet elkövették (111). |
| --- | --- |

213.

Hasonlóképpen, a Bizottság nem köteles újra elkezdeni az ügy vizsgálatát, sőt még annak kiegészítésére sem köteles új szakvélemény igénybevételével (110). Egy több szakaszból álló adminisztratív eljárást lezáró jogi aktus érvénytelenítése nem szükségszerűen vonja maga után a teljes eljárás érvénytelenítését. Amikor – mint ebben az esetben – annak ellenére, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének kimerítő elemzését lehetővé tevő vizsgálati intézkedéseket tettek, de a Bizottság által elvégzett elemzés nem teljes, ami jogellenessé teszi a határozatot, az e határozat pótlására irányuló eljárás a korábban megtett vizsgálati intézkedések újabb elemzésével attól a ponttól folytatható, ahol az eredeti eljárásban a jogellenességet elkövették (111).

| 214. | Ráadásul, mivel a Bizottság az új elemzését csak olyan információkra alapozhatja, amelyek 2008 júliusában a rendelkezésére álltak, vagyis olyan információkra, amelyekkel kapcsolatban már mind a francia hatóságok, mind az SNCM meghatározta az álláspontját, ezért ezen információkra vonatkozó újbóli konzultáció nem szükséges (112). Végül, az eljárás megnyitására vonatkozó határozatnak a Hivatalos Lapban való megjelentetésével biztosították a harmadik felek jogát, hogy megtegyék észrevételeiket (113), és a 659/1999 rendeletben nincs olyan rendelkezés, amely előírná e lehetőség újbóli biztosítását számukra, amikor az eredeti szerkezetátalakítási tervet a vizsgálati eljárás során módosították (114). |
| --- | --- |

214.

Ráadásul, mivel a Bizottság az új elemzését csak olyan információkra alapozhatja, amelyek 2008 júliusában a rendelkezésére álltak, vagyis olyan információkra, amelyekkel kapcsolatban már mind a francia hatóságok, mind az SNCM meghatározta az álláspontját, ezért ezen információkra vonatkozó újbóli konzultáció nem szükséges (112). Végül, az eljárás megnyitására vonatkozó határozatnak a Hivatalos Lapban való megjelentetésével biztosították a harmadik felek jogát, hogy megtegyék észrevételeiket (113), és a 659/1999 rendeletben nincs olyan rendelkezés, amely előírná e lehetőség újbóli biztosítását számukra, amikor az eredeti szerkezetátalakítási tervet a vizsgálati eljárás során módosították (114).

| 215. | Ezért e határozat – mindent összevéve – kizárólag a 2008. július 8-án rendelkezésre állt információkon alapul. Ugyanakkor – a fentiek mellett – a Bizottság meg fogja magyarázni, hogy nem változtatná meg a következtetéseit, ha figyelembevételre kerülne a francia hatóságok 2013. május 16-i feljegyzése a 2008. július 8. előtt említett tényekkel kapcsolatban, valamint az SNCM által 2013. augusztus 27-én benyújtott információ. |
| --- | --- |

215.

Ezért e határozat – mindent összevéve – kizárólag a 2008. július 8-án rendelkezésre állt információkon alapul. Ugyanakkor – a fentiek mellett – a Bizottság meg fogja magyarázni, hogy nem változtatná meg a következtetéseit, ha figyelembevételre kerülne a francia hatóságok 2013. május 16-i feljegyzése a 2008. július 8. előtt említett tényekkel kapcsolatban, valamint az SNCM által 2013. augusztus 27-én benyújtott információ.

6.1.2.   Az SNCM eladása 158 millió EUR-s negatív áron

| 216. | Jelen esetben a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az SNCM magánvevőknek történt eladását megelőző 158 millió EUR-s állami tőke-hozzájárulás, tehát végeredményben a vállalkozás pontosan azonos összegű „negatív eladási ára” nem tartalmaz-e állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

216.

Jelen esetben a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az SNCM magánvevőknek történt eladását megelőző 158 millió EUR-s állami tőke-hozzájárulás, tehát végeredményben a vállalkozás pontosan azonos összegű „negatív eladási ára” nem tartalmaz-e állami támogatási elemeket.

| 217. | Egy nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes állami kiválasztási eljárás, amelynek végén az állam egy előzetes feltőkésítést követően túlad a vállalkozáson (az eladási árnál magasabb összegért), nem feltétlenül zárja ki az állami támogatás meglétét, melynek a privatizált vállalkozás és annak megvásárlója egyaránt kedvezményezettje lehet (115). |
| --- | --- |

217.

Egy nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes állami kiválasztási eljárás, amelynek végén az állam egy előzetes feltőkésítést követően túlad a vállalkozáson (az eladási árnál magasabb összegért), nem feltétlenül zárja ki az állami támogatás meglétét, melynek a privatizált vállalkozás és annak megvásárlója egyaránt kedvezményezettje lehet (115).

| 218. | Annak meghatározása érdekében, hogy egy vállalkozás gazdasági előnyre tett-e szert az állam tőke-hozzájárulása révén, a Bizottság általában a „piacgazdaságban működő magánbefektető” elvét (a továbbiakban: a magánbefektető elve) alkalmazza, feltéve, hogy a kedvezményezett nem felelős az állami támogatás más formáinak megtérítéséért, és hogy a hozzájárulás elemzésre kerül az említett elvre hivatkozva. A magánbefektető elve a magán- és az állami szektor egyenlő kezelése elvének kifejezése az EUMSZ 345. cikkének megfelelően. Ezen elv szerint az állam által közvetlenül vagy közvetve, a szokásos piaci feltételeknek megfelelő körülmények között egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőkejuttatás nem minősíthető állami támogatásnak (116). |
| --- | --- |

218.

Annak meghatározása érdekében, hogy egy vállalkozás gazdasági előnyre tett-e szert az állam tőke-hozzájárulása révén, a Bizottság általában a „piacgazdaságban működő magánbefektető” elvét (a továbbiakban: a magánbefektető elve) alkalmazza, feltéve, hogy a kedvezményezett nem felelős az állami támogatás más formáinak megtérítéséért, és hogy a hozzájárulás elemzésre kerül az említett elvre hivatkozva. A magánbefektető elve a magán- és az állami szektor egyenlő kezelése elvének kifejezése az EUMSZ 345. cikkének megfelelően. Ezen elv szerint az állam által közvetlenül vagy közvetve, a szokásos piaci feltételeknek megfelelő körülmények között egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőkejuttatás nem minősíthető állami támogatásnak (116).

| 219. | Ebből a célból a Bizottság értékelheti, többek között, hogy aki a forrásokat biztosította, magánbefektetőként viselkedett-e, általános vagy ágazati szerkezeti politikát követve, a befektetett tőke hosszú távú megtérülési kilátásai által vezérelve. E megközelítés érvényességét az Európai Unió bíróságai számos esetben elismerték (117). |
| --- | --- |

219.

Ebből a célból a Bizottság értékelheti, többek között, hogy aki a forrásokat biztosította, magánbefektetőként viselkedett-e, általános vagy ágazati szerkezeti politikát követve, a befektetett tőke hosszú távú megtérülési kilátásai által vezérelve. E megközelítés érvényességét az Európai Unió bíróságai számos esetben elismerték (117).

| 220. | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, amikor egy állami befektető tőkeinjekciókat hajt végre anélkül, hogy a jövedelmezőségnek bármilyen – legalább hosszú távú – kilátása lenne, az ilyen tőkével való ellátás állami támogatásnak minősül (118). |
| --- | --- |

220.

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, amikor egy állami befektető tőkeinjekciókat hajt végre anélkül, hogy a jövedelmezőségnek bármilyen – legalább hosszú távú – kilátása lenne, az ilyen tőkével való ellátás állami támogatásnak minősül (118).

| 221. | Ezenkívül az Európai Unió bíróságai úgy vélték és vélik, hogy egy – általános vagy ágazati – strukturális politikát követő, a hosszú távú jövedelmezőség kilátásai által vezérelt magánbefektető ésszerűen nem engedhetné meg magának több évnyi folyamatos veszteség után, hogy olyan tőke-hozzájárulást nyújtson, amely gazdasági szempontból nemcsak költségesebbnek bizonyul az eszközök eladásánál, de ráadásul a vállalkozás eladásához kötött, ami mindennemű haszon reményét is ténylegesen kizárja, még hosszabb távon is (119). |
| --- | --- |

221.

Ezenkívül az Európai Unió bíróságai úgy vélték és vélik, hogy egy – általános vagy ágazati – strukturális politikát követő, a hosszú távú jövedelmezőség kilátásai által vezérelt magánbefektető ésszerűen nem engedhetné meg magának több évnyi folyamatos veszteség után, hogy olyan tőke-hozzájárulást nyújtson, amely gazdasági szempontból nemcsak költségesebbnek bizonyul az eszközök eladásánál, de ráadásul a vállalkozás eladásához kötött, ami mindennemű haszon reményét is ténylegesen kizárja, még hosszabb távon is (119).

| 222. | Különösen a Gröditzer ítéletében a Bíróság úgy ítélte meg, hogy annak meghatározásához, hogy egy vállalkozás negatív eladási áron történő privatizációja tartalmaz-e állami támogatási elemeket: „azt kell mérlegelni, hogy hasonló körülmények között egy, az állami szektort irányító szervekéhez hasonló méretű magánbefektető rávehető lett volna-e ugyanilyen méretű tőke-hozzájárulások végrehajtására a szóban forgó vállalkozás értékesítésével kapcsolatban, vagy az inkább a vállalat felszámolása mellett döntött volna” (120). |
| --- | --- |

222.

Különösen a Gröditzer ítéletében a Bíróság úgy ítélte meg, hogy annak meghatározásához, hogy egy vállalkozás negatív eladási áron történő privatizációja tartalmaz-e állami támogatási elemeket: „azt kell mérlegelni, hogy hasonló körülmények között egy, az állami szektort irányító szervekéhez hasonló méretű magánbefektető rávehető lett volna-e ugyanilyen méretű tőke-hozzájárulások végrehajtására a szóban forgó vállalkozás értékesítésével kapcsolatban, vagy az inkább a vállalat felszámolása mellett döntött volna” (120).

| 223. | A fentiek figyelembevételével, annak meghatározása érdekében, hogy a kérdéses intézkedés támogatás-e, a Bizottságnak „értékelnie kell, hogy az állam által választott megoldás mind abszolút értelemben, mind minden más megoldáshoz képest, a be nem avatkozást is ideértve, a legkevésbé költséges, ami – adott esetben – arra engedne következtetni, hogy az állam magánbefektetőként járt el” (121). |
| --- | --- |

223.

A fentiek figyelembevételével, annak meghatározása érdekében, hogy a kérdéses intézkedés támogatás-e, a Bizottságnak „értékelnie kell, hogy az állam által választott megoldás mind abszolút értelemben, mind minden más megoldáshoz képest, a be nem avatkozást is ideértve, a legkevésbé költséges, ami – adott esetben – arra engedne következtetni, hogy az állam magánbefektetőként járt el” (121).

| 224. | Más szóval, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az ilyen jelentős tőke-hozzájárulás végrehajtását célzó döntés valóban kevésbé költséges-e, mint a felszámolás. |
| --- | --- |

224.

Más szóval, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az ilyen jelentős tőke-hozzájárulás végrehajtását célzó döntés valóban kevésbé költséges-e, mint a felszámolás.

6.1.2.1.   A felszámolás költségeinek értékeléséről

a)   A kiegészítő végkielégítések hatásának figyelembevételéről

| 225. | A részvényes által viselt felszámolási költség számszerűsítésével kapcsolatban a francia hatóságok azon a véleményen vannak, hogy napjainkban a nagy vállalatcsoportok nem hagyhatják figyelmen kívül a telephelyek bezárására vagy leányvállalatok felszámolására vonatkozó döntéseik társadalmi következményeit. Ezért általában szociális terveket hajtanak végre, amelyek kiterjedhetnek a dolgozók átképzésére, a munkahelykereséshez nyújtott segítségre, a végkielégítésekre, sőt esetleg helyi fejlesztési intézkedésekre, amelyek túllépik a jogszabályokban és a kollektív szerződésekben előírt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

225.

A részvényes által viselt felszámolási költség számszerűsítésével kapcsolatban a francia hatóságok azon a véleményen vannak, hogy napjainkban a nagy vállalatcsoportok nem hagyhatják figyelmen kívül a telephelyek bezárására vagy leányvállalatok felszámolására vonatkozó döntéseik társadalmi következményeit. Ezért általában szociális terveket hajtanak végre, amelyek kiterjedhetnek a dolgozók átképzésére, a munkahelykereséshez nyújtott segítségre, a végkielégítésekre, sőt esetleg helyi fejlesztési intézkedésekre, amelyek túllépik a jogszabályokban és a kollektív szerződésekben előírt kötelezettségeket.

| 226. | E tekintetben a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a 2002-es terven alapuló 2005-ös szociális terv alapján az értéktartománynak dolgozónként [90 000–100 000] (60) EUR és [120 000–130 000] EUR között kellene lennie, azaz összesen [200–210] millió EUR és [250–260] (60) millió EUR között. A francia hatóságok rámutatnak, hogy a fent említett tartomány alsó határai azt a tényt veszik figyelembe, hogy a referenciaként szolgáló szociális terv költségeit megnövelték a nyugdíjkorhatár közelében lévő munkavállalók igen nagy aránya miatt, akik különösen kedvező feltételekkel távoznak. Figyelembe vették azt az összefüggést is (a vállalkozás felszámolása és tömeges elbocsátások), amely semmiképpen sem hasonlítható össze egy olyan létszámcsökkentéssel, amely lehetővé teszi a vállalat üzleti tevékenységének folytatását, ami a referenciaként szolgáló szociális terv premisszája. |
| --- | --- |

226.

E tekintetben a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a 2002-es terven alapuló 2005-ös szociális terv alapján az értéktartománynak dolgozónként [90 000–100 000] (60) EUR és [120 000–130 000] EUR között kellene lennie, azaz összesen [200–210] millió EUR és [250–260] (60) millió EUR között. A francia hatóságok rámutatnak, hogy a fent említett tartomány alsó határai azt a tényt veszik figyelembe, hogy a referenciaként szolgáló szociális terv költségeit megnövelték a nyugdíjkorhatár közelében lévő munkavállalók igen nagy aránya miatt, akik különösen kedvező feltételekkel távoznak. Figyelembe vették azt az összefüggést is (a vállalkozás felszámolása és tömeges elbocsátások), amely semmiképpen sem hasonlítható össze egy olyan létszámcsökkentéssel, amely lehetővé teszi a vállalat üzleti tevékenységének folytatását, ami a referenciaként szolgáló szociális terv premisszája.

| 227. | Végül a francia hatóságok úgy vélik, hogy az SNCM ellenőrzésének 158 millió EUR negatív eladási áron történt átadása még a Törvényszék 2012. szeptember 15-én hozott ítéletében bevezetett elemzési tábla használatakor sem tartalmazott állami támogatási elemeket. Fenntartják, hogy a Bizottságnak minden szükséges információ a rendelkezésére áll a Bíróság kritikájának megválaszolására. |
| --- | --- |

227.

Végül a francia hatóságok úgy vélik, hogy az SNCM ellenőrzésének 158 millió EUR negatív eladási áron történt átadása még a Törvényszék 2012. szeptember 15-én hozott ítéletében bevezetett elemzési tábla használatakor sem tartalmazott állami támogatási elemeket. Fenntartják, hogy a Bizottságnak minden szükséges információ a rendelkezésére áll a Bíróság kritikájának megválaszolására.

| 228. | A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. |
| --- | --- |

228.

A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel.

| 229. | A Törvényszék ítélete (122) szerint a kiegészítő végkielégítések kifizetése az ügy körülményeitől függően elvileg törvényes és helyes gyakorlat lehet, amelynek célja a nyugodt társadalmi párbeszéd elősegítése és a vállalat vagy vállalatcsoport márkaimázsának megőrzése. A magán- és állami szektorral szembeni egyenlő bánásmód elvével összhangban a kiegészítő végkielégítések fizetésének lehetősége is nyitva áll a tagállamok előtt abban az esetben, ha egy állami vállalkozás kerül felszámolásra, habár kötelezettségeik – elvileg – nem haladhatják meg a törvényen és szerződésen alapuló kötelezettségeik szerinti szigorú minimumot. Ugyanakkor a Bíróság kimondja, hogy ”... ezen többletköltségek terhe – jogos aggodalmak miatt – nem követhet egy kizárólag szociális vagy éppen politikai célt, mert különben meghaladná a magánbefektetői teszt kereteit... Ezért ésszerű gazdasági magyarázat hiányában, még hosszú távon is, olyan költségteher vállalását, amely meghaladja a szigorúan törvény szerinti kötelezettségeket és a megállapodások szerinti kötelezettségeket, állami támogatásnak kell minősíteni az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében”. (123) |
| --- | --- |

229.

A Törvényszék ítélete (122) szerint a kiegészítő végkielégítések kifizetése az ügy körülményeitől függően elvileg törvényes és helyes gyakorlat lehet, amelynek célja a nyugodt társadalmi párbeszéd elősegítése és a vállalat vagy vállalatcsoport márkaimázsának megőrzése. A magán- és állami szektorral szembeni egyenlő bánásmód elvével összhangban a kiegészítő végkielégítések fizetésének lehetősége is nyitva áll a tagállamok előtt abban az esetben, ha egy állami vállalkozás kerül felszámolásra, habár kötelezettségeik – elvileg – nem haladhatják meg a törvényen és szerződésen alapuló kötelezettségeik szerinti szigorú minimumot. Ugyanakkor a Bíróság kimondja, hogy ”... ezen többletköltségek terhe – jogos aggodalmak miatt – nem követhet egy kizárólag szociális vagy éppen politikai célt, mert különben meghaladná a magánbefektetői teszt kereteit... Ezért ésszerű gazdasági magyarázat hiányában, még hosszú távon is, olyan költségteher vállalását, amely meghaladja a szigorúan törvény szerinti kötelezettségeket és a megállapodások szerinti kötelezettségeket, állami támogatásnak kell minősíteni az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében”. (123)

| 230. | A francia hatóságok által az állam márkaimázsának védelmével kapcsolatban előterjesztett érvet illetően a Bíróság úgy véli, hogy ”... egy tagállam globális piacgazdasági befektetői márkaimázsának védelme – kivéve különleges körülményeket és különösen nyomós ok nélkül – nem lehet elégséges indok az olyan többletköltségek vállalása hosszú távú ésszerű gazdasági magyarázatának bizonyítására, mint a kiegészítő végkielégítések” (124). Ebben az esetben ilyen különleges körülmények nincsenek. |
| --- | --- |

230.

A francia hatóságok által az állam márkaimázsának védelmével kapcsolatban előterjesztett érvet illetően a Bíróság úgy véli, hogy ”... egy tagállam globális piacgazdasági befektetői márkaimázsának védelme – kivéve különleges körülményeket és különösen nyomós ok nélkül – nem lehet elégséges indok az olyan többletköltségek vállalása hosszú távú ésszerű gazdasági magyarázatának bizonyítására, mint a kiegészítő végkielégítések” (124). Ebben az esetben ilyen különleges körülmények nincsenek.

| 231. | A Bizottság megállapítja, hogy az eljárás megindítását követően a francia hatóságok nem határozták meg a francia állam gazdasági tevékenységeit, különösen földrajzi és szektorális szinten. A kérdéses intézkedések hosszú távú ésszerű gazdasági magyarázata értékelésének elvégzése szükséges, még akkor is, ha a francia hatóságok végül azt közölték 2013. május 16-i levelezésükben, hogy az állam intézkedéseit egy olyan különböző vállalkozásokat felölelő holdingtársaság intézkedéseihez kell hasonlítani, amely globális vállalkozásként a nyeresége maximalizálására és márkaimázsának védelmére törekszik, különösen a személyzet irányítását illetően. |
| --- | --- |

231.

A Bizottság megállapítja, hogy az eljárás megindítását követően a francia hatóságok nem határozták meg a francia állam gazdasági tevékenységeit, különösen földrajzi és szektorális szinten. A kérdéses intézkedések hosszú távú ésszerű gazdasági magyarázata értékelésének elvégzése szükséges, még akkor is, ha a francia hatóságok végül azt közölték 2013. május 16-i levelezésükben, hogy az állam intézkedéseit egy olyan különböző vállalkozásokat felölelő holdingtársaság intézkedéseihez kell hasonlítani, amely globális vállalkozásként a nyeresége maximalizálására és márkaimázsának védelmére törekszik, különösen a személyzet irányítását illetően.

| 232. | A CGMF márkaimázsával kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az SNCM-en kívül a tengeri szállítási ágazatban nem volt vagyoni érdekeltsége. Ezért a fenti érvelés nem vonatkozhat rá. |
| --- | --- |

232.

A CGMF márkaimázsával kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az SNCM-en kívül a tengeri szállítási ágazatban nem volt vagyoni érdekeltsége. Ezért a fenti érvelés nem vonatkozhat rá.

| 233. | Az állami részvényes márkaimázsát illetően a francia hatóságok azt állították, hogy nagy kockázata volt a társadalmi zavargásnak az államilag ellenőrzött vállalkozásoknál, ami azzal fenyegetett, hogy nemcsak az SNCM működéséhez szorosan kapcsolódó vállalkozásokra lesz hatással, hanem minden ágazatra és különösen a közlekedési ágazatra. A Bizottság fenntartja véleményét, hogy a francia hatóságok elmulasztották annak bizonyítását, hogy komoly kockázata volt az összes többi állami vállalkozásra átterjedő káros befolyásnak, és ugyancsak elmulasztották annak bizonyítását, hogy a kiegészítő kompenzáció fizetése segített megelőzni további sztrájkakciókat. Végül, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam azon állítása, amely szerint a kiegészítő kompenzáció fizetése tisztán szociális alapon történt, nem elegendő az állami támogatás meglétének kizárásához. |
| --- | --- |

233.

Az állami részvényes márkaimázsát illetően a francia hatóságok azt állították, hogy nagy kockázata volt a társadalmi zavargásnak az államilag ellenőrzött vállalkozásoknál, ami azzal fenyegetett, hogy nemcsak az SNCM működéséhez szorosan kapcsolódó vállalkozásokra lesz hatással, hanem minden ágazatra és különösen a közlekedési ágazatra. A Bizottság fenntartja véleményét, hogy a francia hatóságok elmulasztották annak bizonyítását, hogy komoly kockázata volt az összes többi állami vállalkozásra átterjedő káros befolyásnak, és ugyancsak elmulasztották annak bizonyítását, hogy a kiegészítő kompenzáció fizetése segített megelőzni további sztrájkakciókat. Végül, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam azon állítása, amely szerint a kiegészítő kompenzáció fizetése tisztán szociális alapon történt, nem elegendő az állami támogatás meglétének kizárásához.

| 234. | Továbbá a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem hoztak fel elegendő objektív és igazolható adatot annak bemutatására, hogy a kiegészítő végkielégítések fizetése – hasonló körülmények között – bevett gyakorlat a magánvállalkozók körében. A Bizottság megállapítja, hogy a szociális tervek korlátozott számára való hivatkozás önmagában nem elég egy kellően megalapozott gyakorlat a szóban forgóval összehasonlítható esetekben való meglétének bizonyítására, hogy a francia hatóságok által említett végkielégítési rendszerek inkább szerkezetátalakítási, mint felszámolási tervekre vonatkoznak, és ezen aggodalomra okot adó ágazatok közül soknak – látszatra – nincs közös jellemzőjük a közlekedési infrastruktúrával (pl. kozmetikai ipar [Yves Saint-Laurent Haute couture], agrár-élelmiszeripar [Danone] és elektronikai ipar [Hewlett Packard]). Továbbá a francia hatóságok által a 2013. május 16-i feljegyzésben elkészített, szociális tervek listáját tartalmazó táblázat hat tervet részletez, amelyeket az SNCM privatizációját követően indítottak, és amelyek ezért nem szolgálhatnak alapul a kiegészítő végkielégítések figyelembevételéhez. |
| --- | --- |

234.

Továbbá a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem hoztak fel elegendő objektív és igazolható adatot annak bemutatására, hogy a kiegészítő végkielégítések fizetése – hasonló körülmények között – bevett gyakorlat a magánvállalkozók körében. A Bizottság megállapítja, hogy a szociális tervek korlátozott számára való hivatkozás önmagában nem elég egy kellően megalapozott gyakorlat a szóban forgóval összehasonlítható esetekben való meglétének bizonyítására, hogy a francia hatóságok által említett végkielégítési rendszerek inkább szerkezetátalakítási, mint felszámolási tervekre vonatkoznak, és ezen aggodalomra okot adó ágazatok közül soknak – látszatra – nincs közös jellemzőjük a közlekedési infrastruktúrával (pl. kozmetikai ipar [Yves Saint-Laurent Haute couture], agrár-élelmiszeripar [Danone] és elektronikai ipar [Hewlett Packard]). Továbbá a francia hatóságok által a 2013. május 16-i feljegyzésben elkészített, szociális tervek listáját tartalmazó táblázat hat tervet részletez, amelyeket az SNCM privatizációját követően indítottak, és amelyek ezért nem szolgálhatnak alapul a kiegészítő végkielégítések figyelembevételéhez.

| 235. | A 2013. augusztus 27-i feljegyzésben az SNCM egy, öt szociális tervet tartalmazó új listát mutatott be. A Bizottság úgy ítéli meg, e lista nem bizonyítja, hogy hasonló körülmények között a kiegészítő végkielégítések fizetése bevett gyakorlat a magánvállalkozók körében. A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses öt terv közül kettő vonatkozik az SNCM-re, és ezek közül egy e határozat tárgya. Ezért e két terv két okból nem használható objektív összehasonlítások elvégzésére: az egyik, hogy az SNCM korábbi gyakorlatai e területen nem képeznek elegendő alapot a gyakorlat bevett jellegének indoklásához, és a másik, hogy a 2002-es szociális terv olyan időszakra vonatkozik, amikor az SNCM még állami ellenőrzés alatt állt, miközben a Törvényszék által megállapított összehasonlítási kritériumot az ugyanazon a területen működő magánvállalkozások jelentették. A Bizottság megállapítja, hogy Marseille kikötőjének szociális terve nem vehető figyelembe, mert 2004-ben a kikötő állami, nem pedig magánkézben volt. Ráadásul, ami az említett két utóbbi szociális tervet (Air Lib és Eurostar) illeti, a Bizottság megállapítja, hogy ezek szerkezetátalakítási, nem pedig felszámolási tervek. Utoljára a Bizottság megállapítja, hogy e két terv átlagos kiegészítő kompenzációja több mint 50 %-kal kevesebb az SNCM által fizetett átlagos kiegészítő kompenzációnál. |
| --- | --- |

235.

A 2013. augusztus 27-i feljegyzésben az SNCM egy, öt szociális tervet tartalmazó új listát mutatott be. A Bizottság úgy ítéli meg, e lista nem bizonyítja, hogy hasonló körülmények között a kiegészítő végkielégítések fizetése bevett gyakorlat a magánvállalkozók körében. A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses öt terv közül kettő vonatkozik az SNCM-re, és ezek közül egy e határozat tárgya. Ezért e két terv két okból nem használható objektív összehasonlítások elvégzésére: az egyik, hogy az SNCM korábbi gyakorlatai e területen nem képeznek elegendő alapot a gyakorlat bevett jellegének indoklásához, és a másik, hogy a 2002-es szociális terv olyan időszakra vonatkozik, amikor az SNCM még állami ellenőrzés alatt állt, miközben a Törvényszék által megállapított összehasonlítási kritériumot az ugyanazon a területen működő magánvállalkozások jelentették. A Bizottság megállapítja, hogy Marseille kikötőjének szociális terve nem vehető figyelembe, mert 2004-ben a kikötő állami, nem pedig magánkézben volt. Ráadásul, ami az említett két utóbbi szociális tervet (Air Lib és Eurostar) illeti, a Bizottság megállapítja, hogy ezek szerkezetátalakítási, nem pedig felszámolási tervek. Utoljára a Bizottság megállapítja, hogy e két terv átlagos kiegészítő kompenzációja több mint 50 %-kal kevesebb az SNCM által fizetett átlagos kiegészítő kompenzációnál.

| 236. | Végül a Bizottság megállapítja, a francia hatóságok nem erősítették meg, hogy a francia állam intézkedéseit a közvetett anyagi haszon szerzésének ésszerű valószínűsége motiválta (még hosszú távon is) a vállalkozáson belüli fokozott szociális nyugtalanság elkerülésével, tekintve, hogy az utóbbi a felszámolás esetén megszűnt volna. Nincs elegendő bizonyíték annak a feltevésnek az alátámasztására, hogy nagyobb kifizetések történtek más állami vállalkozások alkalmazottai részére. Ezt az álláspontot még hitelesebbé teszi a tény, hogy még egy globális befektető szempontjából is, amint azt a francia hatóságok vélelmezték, nagyon magas végkielégítések kiutalása egy vállalat alkalmazottainak valószínűleg bonyolítja az ugyanazon befektetőhöz tartozó más vállalatok jövőbeli szerkezetátalakítását. Továbbá a francia hatóságok nem számszerűsítették a lehetséges szociális költségek jelentőségét, amelyeket a kiegészítő végkielégítések indoklásaként emlegetnek. |
| --- | --- |

236.

Végül a Bizottság megállapítja, a francia hatóságok nem erősítették meg, hogy a francia állam intézkedéseit a közvetett anyagi haszon szerzésének ésszerű valószínűsége motiválta (még hosszú távon is) a vállalkozáson belüli fokozott szociális nyugtalanság elkerülésével, tekintve, hogy az utóbbi a felszámolás esetén megszűnt volna. Nincs elegendő bizonyíték annak a feltevésnek az alátámasztására, hogy nagyobb kifizetések történtek más állami vállalkozások alkalmazottai részére. Ezt az álláspontot még hitelesebbé teszi a tény, hogy még egy globális befektető szempontjából is, amint azt a francia hatóságok vélelmezték, nagyon magas végkielégítések kiutalása egy vállalat alkalmazottainak valószínűleg bonyolítja az ugyanazon befektetőhöz tartozó más vállalatok jövőbeli szerkezetátalakítását. Továbbá a francia hatóságok nem számszerűsítették a lehetséges szociális költségek jelentőségét, amelyeket a kiegészítő végkielégítések indoklásaként emlegetnek.

| 237. | A francia hatóságok azzal is érveltek, hogy egy felszámolási eljárás hosszabb és potenciálisan kockázatosabb lett volna a részvényes állam számára, mint az SNCM negatív áron történő eladása. A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok nem szolgáltak bizonyítékkal erre a kockázatra, és nem magyarázták meg, hogy egy magánrészvényes miért vette volna számításba a felszámolási eljárás időtartamát. A francia hatóságok által említett Frucona Kosice
   (125) ügy nincs összefüggésben a jelen üggyel, mert ez a magánhitelezői tesztre vonatkozik. Egy felszámolási eljárás hossza annak elemzéséhez lényeges, hogy a Frucona Kosice hitelezőjeként az állam maximalizálta-e követeléseinek beszedését azonnali részleges visszafizetés elfogadásával, vagy jobb lett volna megvárni a vállalkozás felszámolásának kimenetelét. A jelen ügy körülményei ettől különböznek, hiszen az állam részvényes az SNCM-ben, nem pedig magánhitelező. Ezt figyelembe véve, az SNCM felszámolása esetén az eszközök nyilvánvalóan nem lennének elegendőek a pénzbeli kötelezettségek fedezésére, és az állam nem tudná visszaszerezni a hozzájárulását. Következésképpen a felszámolási eljárás időtartama ezen üggyel nincs összefüggésben. |
| --- | --- |

237.

A francia hatóságok azzal is érveltek, hogy egy felszámolási eljárás hosszabb és potenciálisan kockázatosabb lett volna a részvényes állam számára, mint az SNCM negatív áron történő eladása. A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok nem szolgáltak bizonyítékkal erre a kockázatra, és nem magyarázták meg, hogy egy magánrészvényes miért vette volna számításba a felszámolási eljárás időtartamát. A francia hatóságok által említett Frucona Kosice
   (125) ügy nincs összefüggésben a jelen üggyel, mert ez a magánhitelezői tesztre vonatkozik. Egy felszámolási eljárás hossza annak elemzéséhez lényeges, hogy a Frucona Kosice hitelezőjeként az állam maximalizálta-e követeléseinek beszedését azonnali részleges visszafizetés elfogadásával, vagy jobb lett volna megvárni a vállalkozás felszámolásának kimenetelét. A jelen ügy körülményei ettől különböznek, hiszen az állam részvényes az SNCM-ben, nem pedig magánhitelező. Ezt figyelembe véve, az SNCM felszámolása esetén az eszközök nyilvánvalóan nem lennének elegendőek a pénzbeli kötelezettségek fedezésére, és az állam nem tudná visszaszerezni a hozzájárulását. Következésképpen a felszámolási eljárás időtartama ezen üggyel nincs összefüggésben.

| 238. | Következésképpen a francia hatóságok nem indokolták ezen kiegészítő kifizetések költségének vállalását a magánbefektetőként eljáró állam által egy felszámolással összefüggésben. |
| --- | --- |

238.

Következésképpen a francia hatóságok nem indokolták ezen kiegészítő kifizetések költségének vállalását a magánbefektetőként eljáró állam által egy felszámolással összefüggésben.

| 239. | Az elemzés e szakaszában a Bizottságnak meg kell határoznia az SNCM felszámolási értékét a kiegészítő végkielégítéseket nem számítva. |
| --- | --- |

239.

Az elemzés e szakaszában a Bizottságnak meg kell határoznia az SNCM felszámolási értékét a kiegészítő végkielégítéseket nem számítva.

b)   Az SNCM felszámolási értékéről

| 240. | A nettóeszköz-átértékelés módszere szerint eszközhiányt állapítanak meg, amikor a tényleges eszközök gazdasági értéke (amely általában magasabb a könyv szerinti nettó értéknél) nem fedezi a tényleges adósságok gazdasági értékét. |
| --- | --- |

240.

A nettóeszköz-átértékelés módszere szerint eszközhiányt állapítanak meg, amikor a tényleges eszközök gazdasági értéke (amely általában magasabb a könyv szerinti nettó értéknél) nem fedezi a tényleges adósságok gazdasági értékét.

| 241. | A jelen esetben az eszközhiány megállapítása érdekében a Bizottság – szakértője (126) segítségével – a fentiekben elmagyarázottak szerint bebizonyította, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek értéke nem volt elegendő az elsőbbségi és nem elsőbbségi hitelezők kielégítéséhez. |
| --- | --- |

241.

A jelen esetben az eszközhiány megállapítása érdekében a Bizottság – szakértője (126) segítségével – a fentiekben elmagyarázottak szerint bebizonyította, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek értéke nem volt elegendő az elsőbbségi és nem elsőbbségi hitelezők kielégítéséhez.

| 242. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nettó eszközök értékelése egy általánosan használt módszer a vállalatok értékelésére a tengeri szállítási ágazatban. Továbbá úgy véli, hogy ez a módszer különösen jól megfelel az SNCM helyzetének, mivel az elsőbbségi részvényes számára az eladás egyetlen alternatívája a vállalat felszámolása. |
| --- | --- |

242.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nettó eszközök értékelése egy általánosan használt módszer a vállalatok értékelésére a tengeri szállítási ágazatban. Továbbá úgy véli, hogy ez a módszer különösen jól megfelel az SNCM helyzetének, mivel az elsőbbségi részvényes számára az eladás egyetlen alternatívája a vállalat felszámolása.

| 243. | Az értékelés más módszereit, különösen a „működési szabad cash flow jelenértéke” módszert illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel ez a módszer a vállalatot folyamatos működésűként értékeli, ami felszámolása esetén az SNCM-nél nem állna fenn, a jelen esetre ez a módszer nem alkalmazható. |
| --- | --- |

243.

Az értékelés más módszereit, különösen a „működési szabad cash flow jelenértéke” módszert illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel ez a módszer a vállalatot folyamatos működésűként értékeli, ami felszámolása esetén az SNCM-nél nem állna fenn, a jelen esetre ez a módszer nem alkalmazható.

| 244. | A Bizottság az SNCM értékelésének referencia-időpontjaként 2005. szeptember 30-át választotta, mivel ténylegesen ekkor döntöttek az átvételi ajánlat elfogadása és a társaság felszámolása között, miután a BCP kiválasztására vonatkozó döntés 2005. szeptember 27-én született. |
| --- | --- |

244.

A Bizottság az SNCM értékelésének referencia-időpontjaként 2005. szeptember 30-át választotta, mivel ténylegesen ekkor döntöttek az átvételi ajánlat elfogadása és a társaság felszámolása között, miután a BCP kiválasztására vonatkozó döntés 2005. szeptember 27-én született.

i.   Az SNCM eszközeinek értékéről

| 245. | A Bizottság külön megállapítja, hogy az SNCM részvényese az Ernst & Younggal együttműködve kiszámította a vállalkozás felszámolásának költségét (lásd a fent említett CGMF jelentést) 2005. szeptember 30-án, továbbá kiegészítő szakvéleményeket szolgáltatott az Oddo Corporate Finance és a Paul Hastings ügyvédi iroda. A Bizottság megállapítja, hogy a fent említett Oddo–Hastings jelentés az SNCM eszközeit 190,3 millió EUR-ra értékelte. |
| --- | --- |

245.

A Bizottság külön megállapítja, hogy az SNCM részvényese az Ernst & Younggal együttműködve kiszámította a vállalkozás felszámolásának költségét (lásd a fent említett CGMF jelentést) 2005. szeptember 30-án, továbbá kiegészítő szakvéleményeket szolgáltatott az Oddo Corporate Finance és a Paul Hastings ügyvédi iroda. A Bizottság megállapítja, hogy a fent említett Oddo–Hastings jelentés az SNCM eszközeit 190,3 millió EUR-ra értékelte.

| 246. | Ami a saját nevén tartott flotta értékelését illeti (127), az SNCM hajóinak bruttó piaci értékét a BRS szakértő ügynök 224 millió EUR-ra értékelte 2005. szeptember 30-án, míg az Oddo jelentés 150,7 millió EUR-ra értékelte a flottát az engedmény (128), az ügynöki jutalék (129) és a jogi bizonytalanság (130) beszámítása után.

  3. táblázat


  Az SNCM eszközei értékelésének forgatókönyvei 2005. szeptember 30-án | Eszközérték
  Oddo jelentés
  millió EUR | Eszközérték
  Bizottsági szakértő
  millió EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Immateriális javak | — | — |
| Tárgyi eszközök | | |
| Flotta saját néven | 150,7 | 151,7 |
| Épületek

   (131) | 11,2 | 11,2 |
| Befektetések

   (132) | 32,7 | 38,3 |
| Befektetett eszközök | 194,6 | 201,2 |
| Készletek | — | — |
| Előlegek és részfizetések | — | — |
| Követelések | 0,8 | 0,8 |
| Egyéb követelések

   (133) | 9,4 | 9,4 |
| Nettó készpénz | –14,5 | — |
| Aktív időbeli elhatárolások | — | — |
| Egyéb eszközök | –4,3 | 10,20 |
| Eszközök összesen | 190,3 | 211,4 |
| Források: | Oddo–Hastings jelentés, a Bizottság szakértőjének jelentése. |

246.

Ami a saját nevén tartott flotta értékelését illeti (127), az SNCM hajóinak bruttó piaci értékét a BRS szakértő ügynök 224 millió EUR-ra értékelte 2005. szeptember 30-án, míg az Oddo jelentés 150,7 millió EUR-ra értékelte a flottát az engedmény (128), az ügynöki jutalék (129) és a jogi bizonytalanság (130) beszámítása után.

3. táblázat

Az SNCM eszközei értékelésének forgatókönyvei 2005. szeptember 30-án

Eszközérték

Oddo jelentés

millió EUR

Eszközérték

Bizottsági szakértő

millió EUR

Immateriális javak

—

—

Tárgyi eszközök

Flotta saját néven

150,7

151,7

Épületek

   (131)

11,2

11,2

Befektetések

   (132)

32,7

38,3

Befektetett eszközök

194,6

201,2

Készletek

—

—

Előlegek és részfizetések

—

—

Követelések

0,8

0,8

Egyéb követelések

   (133)

9,4

9,4

Nettó készpénz

–14,5

—

Aktív időbeli elhatárolások

—

—

Egyéb eszközök

–4,3

10,20

Eszközök összesen

190,3

211,4

Források:

Oddo–Hastings jelentés, a Bizottság szakértőjének jelentése.

| 247. | A fenti táblázat alapján a Bizottság számára egyértelmű, hogy a hajóflotta a vállalkozás értékelésének fő elemét képezi. Ebben a vonatkozásban a Bizottság szakértője – ahol lehetséges egy összehasonlító elemzés elvégzését követően – arra a következtetésre jutott, hogy a hajók bruttó piaci értékére alkalmazott leértékelés és a jogi bizonytalansággal kapcsolatos óvintézkedések logikusak voltak. Ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy indokolatlan volt a francia kormány által becsült flottaérték elutasítása. |
| --- | --- |

247.

A fenti táblázat alapján a Bizottság számára egyértelmű, hogy a hajóflotta a vállalkozás értékelésének fő elemét képezi. Ebben a vonatkozásban a Bizottság szakértője – ahol lehetséges egy összehasonlító elemzés elvégzését követően – arra a következtetésre jutott, hogy a hajók bruttó piaci értékére alkalmazott leértékelés és a jogi bizonytalansággal kapcsolatos óvintézkedések logikusak voltak. Ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy indokolatlan volt a francia kormány által becsült flottaérték elutasítása.

| 248. | Ami az engedményt illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak mértéke megfelel a bírói felszámolás során értékesített hajók esetében megfigyelt árengedményeknek. A bizottsági szakértő példaként a Régie des Transports Maritimes-re (egy állami tulajdonú belga vállalat, amely az Ostend–Ramsgate útvonalon működik) hivatkozott, amely 35–45 %-ra becsült engedménnyel adott el két komphajót 1997-ben. A közelmúltban a Festival Cruises megvált három luxus utasszállító hajótól átlagos 20 % engedménnyel. A hasonló esetekben megfigyelt árengedmények tehát a jelen esetben a francia hatóságok által alkalmazott engedménnyel megegyező nagyságrendűek. |
| --- | --- |

248.

Ami az engedményt illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak mértéke megfelel a bírói felszámolás során értékesített hajók esetében megfigyelt árengedményeknek. A bizottsági szakértő példaként a Régie des Transports Maritimes-re (egy állami tulajdonú belga vállalat, amely az Ostend–Ramsgate útvonalon működik) hivatkozott, amely 35–45 %-ra becsült engedménnyel adott el két komphajót 1997-ben. A közelmúltban a Festival Cruises megvált három luxus utasszállító hajótól átlagos 20 % engedménnyel. A hasonló esetekben megfigyelt árengedmények tehát a jelen esetben a francia hatóságok által alkalmazott engedménnyel megegyező nagyságrendűek.

| 249. | Ami a jogi bizonytalanságot illeti, mivel a piacon egyetlen ehhez hasonló tranzakcióra sem került sor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogi bizonytalanság alkalmazását indokló érvek indokoltak, tekintettel arra, hogy bizonyos típusú hajók piaca, amelyeket egy meglehetősen speciális használatra terveztek, korlátozott. |
| --- | --- |

249.

Ami a jogi bizonytalanságot illeti, mivel a piacon egyetlen ehhez hasonló tranzakcióra sem került sor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogi bizonytalanság alkalmazását indokló érvek indokoltak, tekintettel arra, hogy bizonyos típusú hajók piaca, amelyeket egy meglehetősen speciális használatra terveztek, korlátozott.

| 250. | A Bizottság azt is megállapítja, hogy független szakértője felfelé korrigálta a befektetések értékelését, különösen az SNCM részesedését az CMN-ben (21,8 millió EUR-ról 28 millió EUR-ra). E tekintetben, figyelembe véve a Stef-TFE 35,2 millió EUR-s ajánlatát a holding kivásárlására, amint azt feltárták a Bizottság számára a jelen vizsgálat során, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM CMN-ben lévő részesedésének 28 millió EUR-ra értékelése egy vállalatfelszámolással összefüggésben ésszerű. |
| --- | --- |

250.

A Bizottság azt is megállapítja, hogy független szakértője felfelé korrigálta a befektetések értékelését, különösen az SNCM részesedését az CMN-ben (21,8 millió EUR-ról 28 millió EUR-ra). E tekintetben, figyelembe véve a Stef-TFE 35,2 millió EUR-s ajánlatát a holding kivásárlására, amint azt feltárták a Bizottság számára a jelen vizsgálat során, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM CMN-ben lévő részesedésének 28 millió EUR-ra értékelése egy vállalatfelszámolással összefüggésben ésszerű.

| 251. | A Bizottság szakértője nem fogalmazott meg semmilyen más konkrét kifogást a többi eszköz értékelésével kapcsolatban. Ugyanakkor nem fogadta el a „nettó készpénz” tételt, mivel az hiányt mutatott. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezt a tételt át kellene sorolni az SNCM pénzbeli kötelezettségei közé. |
| --- | --- |

251.

A Bizottság szakértője nem fogalmazott meg semmilyen más konkrét kifogást a többi eszköz értékelésével kapcsolatban. Ugyanakkor nem fogadta el a „nettó készpénz” tételt, mivel az hiányt mutatott. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezt a tételt át kellene sorolni az SNCM pénzbeli kötelezettségei közé.

| 252. | A különféle kiigazítások figyelembevételével a Bizottság az SNCM eszközeit 211,4 millió EUR-ra értékeli 2005. szeptember 30-án. |
| --- | --- |

252.

A különféle kiigazítások figyelembevételével a Bizottság az SNCM eszközeit 211,4 millió EUR-ra értékeli 2005. szeptember 30-án.

ii.   Az SNCM pénzbeli kötelezettségeinek értékeléséről

| 253. | A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok az elsőbbségi követelések címén járó összeget 153,8 millió EUR-ra, a nem elsőbbségi követelések címén járó összeget pedig 170,9 millió EUR-ra teszik (kiegészítő végkielégítések nélkül). |
| --- | --- |

253.

A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok az elsőbbségi követelések címén járó összeget 153,8 millió EUR-ra, a nem elsőbbségi követelések címén járó összeget pedig 170,9 millió EUR-ra teszik (kiegészítő végkielégítések nélkül).

| 254. | Különös tekintettel a szociális kötelezettségekre, a francia hatóságok a kollektív szerződés szerinti szociális terv költségét [70–80] (60) millió EUR-ra becsülik. Az említett tervvel kapcsolatos költségeket egyéni alapon határozták meg a szerződés típusának (határozatlan vagy határozott időre szóló szerződés), az alkalmazandó alapszabálynak és kollektív szerződéseknek (hajószemélyzet, irodai személyzet és a hajók tisztjei), az eltöltött évek számának, a rangnak és a bérezésnek a figyelembevételével. Ez az összeg tartalmazott felmondási időre fizetett pénzeket ([20–30] (60) millió EUR), a felmondási fizetett szabadságok költségtérítéseit ([0–10] (60) millió EUR), a szerződésben foglalt végkielégítéseket ([30–40] (60) millió EUR) és a Delalande hozzájárulást ([0–10] millió EUR) (134). |
| --- | --- |

254.

Különös tekintettel a szociális kötelezettségekre, a francia hatóságok a kollektív szerződés szerinti szociális terv költségét [70–80] (60) millió EUR-ra becsülik. Az említett tervvel kapcsolatos költségeket egyéni alapon határozták meg a szerződés típusának (határozatlan vagy határozott időre szóló szerződés), az alkalmazandó alapszabálynak és kollektív szerződéseknek (hajószemélyzet, irodai személyzet és a hajók tisztjei), az eltöltött évek számának, a rangnak és a bérezésnek a figyelembevételével. Ez az összeg tartalmazott felmondási időre fizetett pénzeket ([20–30] (60) millió EUR), a felmondási fizetett szabadságok költségtérítéseit ([0–10] (60) millió EUR), a szerződésben foglalt végkielégítéseket ([30–40] (60) millió EUR) és a Delalande hozzájárulást ([0–10] millió EUR) (134).

| 255. | A francia hatóságok a nem kollektív szerződés szerinti szociális terv költségét [30–40] (60) millió EUR-ra becsülik. Ez a terv magában foglalja az SNCM elbocsátásokkal kapcsolatos törvényen alapuló és szabályozásból eredő kötelezettségeihez (135) kapcsolódó összes kísérő intézkedést és a kollektív szerződés szerinti szociális tervhez kapcsolódó közvetett költségeket (136). |
| --- | --- |

255.

A francia hatóságok a nem kollektív szerződés szerinti szociális terv költségét [30–40] (60) millió EUR-ra becsülik. Ez a terv magában foglalja az SNCM elbocsátásokkal kapcsolatos törvényen alapuló és szabályozásból eredő kötelezettségeihez (135) kapcsolódó összes kísérő intézkedést és a kollektív szerződés szerinti szociális tervhez kapcsolódó közvetett költségeket (136).

| 256. | A legfontosabb üzemeltetési szerződések felmondási költsége mindenekelőtt a 7,4 millió EUR összegű bankgarancia lehívására vonatkozik, amelyet az SNCM közszolgáltatási kötelezettségei megfelelő teljesítésének garanciájául adott, valamint az említett megállapodásban előírt, a 2005-re szóló 63 millió EUR alapvető pénzügyi kompenzáció 2 %-ával egyenlő kötbérre, amely körülbelül 1,2 millió EUR a megbízott mulasztása esetén. |
| --- | --- |

256.

A legfontosabb üzemeltetési szerződések felmondási költsége mindenekelőtt a 7,4 millió EUR összegű bankgarancia lehívására vonatkozik, amelyet az SNCM közszolgáltatási kötelezettségei megfelelő teljesítésének garanciájául adott, valamint az említett megállapodásban előírt, a 2005-re szóló 63 millió EUR alapvető pénzügyi kompenzáció 2 %-ával egyenlő kötbérre, amely körülbelül 1,2 millió EUR a megbízott mulasztása esetén.

| 257. | Ami a lízingelt hajók eladásához kapcsolódó nettó kötelezettségeket illeti (137), a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy bizonyos feltevések alapján (138) az eladás nettó bevételét a BRS szakértő ügynök 144,8 millió EUR-ra értékelte 2005. szeptember 30-án, engedmény, ügynöki jutalék és fuvardíj beszámítása után. Mivel az adó- és bankiadósság-megtakarítások 193,5 millió EUR-t tesznek ki, a lízingelt hajókkal kapcsolatban fennmaradó banki tartozások összege 48,7 millió EUR.

  4. táblázat


  Az SNCM kötelezettségei értékelésének forgatókönyvei 2005. szeptember 30-án | Kötelezettségek értéke
  Oddo jelentés
  millió EUR | Kötelezettségek értéke
  Bizottsági szakértő
  millió EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Elsőhelyi tartozás, beleértve az alábbiakat: | | |
| Szociális és adótartozások | [20–30]* | [20–30]* |
| Eszközökkel garantált pénzügyi tartozások

   (139) | 15,9 | 15,9 |
| Kollektív szerződés szerinti szociális terv költsége | [70–80]* | [70–80]* |
| Nyugdíjas alkalmazottak biztosító egyesületeinek költsége

   (140) | 10,2 | 10,2 |
| Felszámolási eljárás költsége | 4,7 | 4,7 |
| Évközi működési veszteség

   (141) | 26,5 | 26,5 |
| Kifizetések elsőbbségi hitelezőknek | 153,8 | 153,8 |
| Fedezetlen adósságok

   (142) | 69,7 | 84,2 |
| Nem kollektív szerződés szerinti szociális terv költsége | [30–40]* | [30–40]* |
| A legfontosabb üzemeltetési költségek megszüntetésének költsége | [10–20]* | [10–20]* |
| A lízingelt hajók eladásával kapcsolatos további költségek | 48,7 | 48,7 |
| Kifizetések elsőbbségi joggal nem rendelkező hitelezőknek | 170,9 | 181,1 |
| Források: | Oddo–Hastings jelentés, a Bizottság szakértőjének jelentése. |

257.

Ami a lízingelt hajók eladásához kapcsolódó nettó kötelezettségeket illeti (137), a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy bizonyos feltevések alapján (138) az eladás nettó bevételét a BRS szakértő ügynök 144,8 millió EUR-ra értékelte 2005. szeptember 30-án, engedmény, ügynöki jutalék és fuvardíj beszámítása után. Mivel az adó- és bankiadósság-megtakarítások 193,5 millió EUR-t tesznek ki, a lízingelt hajókkal kapcsolatban fennmaradó banki tartozások összege 48,7 millió EUR.

4. táblázat

Az SNCM kötelezettségei értékelésének forgatókönyvei 2005. szeptember 30-án

Kötelezettségek értéke

Oddo jelentés

millió EUR

Kötelezettségek értéke

Bizottsági szakértő

millió EUR

Elsőhelyi tartozás, beleértve az alábbiakat:

Szociális és adótartozások

[20–30]*

[20–30]*

Eszközökkel garantált pénzügyi tartozások

   (139)

15,9

15,9

Kollektív szerződés szerinti szociális terv költsége

[70–80]*

[70–80]*

Nyugdíjas alkalmazottak biztosító egyesületeinek költsége

   (140)

10,2

10,2

Felszámolási eljárás költsége

4,7

4,7

Évközi működési veszteség

   (141)

26,5

26,5

Kifizetések elsőbbségi hitelezőknek

153,8

153,8

Fedezetlen adósságok

   (142)

69,7

84,2

Nem kollektív szerződés szerinti szociális terv költsége

[30–40]*

[30–40]*

A legfontosabb üzemeltetési költségek megszüntetésének költsége

[10–20]*

[10–20]*

A lízingelt hajók eladásával kapcsolatos további költségek

48,7

48,7

Kifizetések elsőbbségi joggal nem rendelkező hitelezőknek

170,9

181,1

Források:

Oddo–Hastings jelentés, a Bizottság szakértőjének jelentése.

| 258. | A Bizottság megállapítja, hogy a szociális kötelezettségek teszik ki az SNCM kötelezettségeinek nagy részét. Az elsőbbséget élvező szociális kötelezettségeket, azaz a szociális terv költségét illetően, a Bizottság szakértője felmérések alapján ellenőrizte a terv valamennyi összetevőjének számítási képleteit, és sem rendellenességet, sem hibát nem talált. Ezen ellenőrzés figyelembevételével a Bizottság indokoltnak tartja a francia hatóságok által a kollektív szerződés szerinti szociális tervre javasolt [70–80] (60) millió EUR összeget. |
| --- | --- |

258.

A Bizottság megállapítja, hogy a szociális kötelezettségek teszik ki az SNCM kötelezettségeinek nagy részét. Az elsőbbséget élvező szociális kötelezettségeket, azaz a szociális terv költségét illetően, a Bizottság szakértője felmérések alapján ellenőrizte a terv valamennyi összetevőjének számítási képleteit, és sem rendellenességet, sem hibát nem talált. Ezen ellenőrzés figyelembevételével a Bizottság indokoltnak tartja a francia hatóságok által a kollektív szerződés szerinti szociális tervre javasolt [70–80] (60) millió EUR összeget.

| 259. | Az évközi működési veszteségeket illetően a Bizottság – figyelemmel a jogszabályokra – körültekintőnek tartja a becslést, különös tekintettel a francia Kereskedelmi Törvénykönyv (Code du commerce) L.622-10. cikkére és az 1985. december 27-i, 85-1388. számú rendelet 119-2. cikkére, amelyek szerint az SNCM-et az illetékes kereskedelmi bíróság kötelezheti tevékenységének folytatására két hónapos időtartamra, amely a vádhatóság kérésére meghosszabbítható a közszolgáltatási kötelezettségei miatt. |
| --- | --- |

259.

Az évközi működési veszteségeket illetően a Bizottság – figyelemmel a jogszabályokra – körültekintőnek tartja a becslést, különös tekintettel a francia Kereskedelmi Törvénykönyv (Code du commerce) L.622-10. cikkére és az 1985. december 27-i, 85-1388. számú rendelet 119-2. cikkére, amelyek szerint az SNCM-et az illetékes kereskedelmi bíróság kötelezheti tevékenységének folytatására két hónapos időtartamra, amely a vádhatóság kérésére meghosszabbítható a közszolgáltatási kötelezettségei miatt.

| 260. | A Bizottság szakértője nem fogalmazott meg semmilyen más konkrét kifogást a fedezetlen adósságokkal kapcsolatban. A „nettó készpénz” alatti 14,5 millió EUR kezdő összeget viszont 69,7 millió EUR-ra növelte. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javított számadat arányos az SNCM eszközei értékelésében végrehajtott változtatásokkal. |
| --- | --- |

260.

A Bizottság szakértője nem fogalmazott meg semmilyen más konkrét kifogást a fedezetlen adósságokkal kapcsolatban. A „nettó készpénz” alatti 14,5 millió EUR kezdő összeget viszont 69,7 millió EUR-ra növelte. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javított számadat arányos az SNCM eszközei értékelésében végrehajtott változtatásokkal.

| 261. | Ami a kollektív szerződés által le nem fedett (és kiegészítő végkielégítéseket nem tartalmazó) szociális terv költségeit illeti, a Bizottság szakértője úgy ítéli meg, hogy a bírósági eljárások becsült költségét [0–5] (60) millió EUR-ra kellene csökkenteni a francia hatóságok által közölt [0–10] (60) millió EUR helyett. Ezzel kapcsolatban, bár a Bizottság meg van győződve arról, hogy a szakszervezetek a határozott időre szóló szerződések határozatlan időre szóló szerződéssé történő átminősítését kérnék (143), továbbra is úgy ítéli meg, hogy a számadatnak csak azon határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókon kellene alapulnia, akiknek a helyzete nyilvánvalóan bizonytalan (150 ilyen szerződés van). Havi bruttó [2 000–2 500] (60) EUR fizetést alapul véve, 9 havi fizetésnek megfelelő juttatással az első [100–120] (60) határozott idejű szerződésre vonatkozóan, és 6 havi juttatással a következő [50–70] (60) szerződésre, a teljes összeg [0–10] (60) millió EUR. |
| --- | --- |

261.

Ami a kollektív szerződés által le nem fedett (és kiegészítő végkielégítéseket nem tartalmazó) szociális terv költségeit illeti, a Bizottság szakértője úgy ítéli meg, hogy a bírósági eljárások becsült költségét [0–5] (60) millió EUR-ra kellene csökkenteni a francia hatóságok által közölt [0–10] (60) millió EUR helyett. Ezzel kapcsolatban, bár a Bizottság meg van győződve arról, hogy a szakszervezetek a határozott időre szóló szerződések határozatlan időre szóló szerződéssé történő átminősítését kérnék (143), továbbra is úgy ítéli meg, hogy a számadatnak csak azon határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókon kellene alapulnia, akiknek a helyzete nyilvánvalóan bizonytalan (150 ilyen szerződés van). Havi bruttó [2 000–2 500] (60) EUR fizetést alapul véve, 9 havi fizetésnek megfelelő juttatással az első [100–120] (60) határozott idejű szerződésre vonatkozóan, és 6 havi juttatással a következő [50–70] (60) szerződésre, a teljes összeg [0–10] (60) millió EUR.

| 262. | Ami a lízingelt hajók eladásával kapcsolatos nettó kötelezettségeket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a számítást alátámasztó feltevések indokoltak, főként azért, mert az EIG-k túlzottan tiszteletben tartják a szerződéses formalitásokat, amelyek az SNCM harmadik fél által történő mindennemű helyettesítését korlátozzák, és az adókedvezményeket a hajók francia zászló alatt történő üzemeltetéséhez kötik. Továbbá nincs alapja jogi bizonytalanság alkalmazásának a lízingmegállapodások alapján működtetett hajókra vonatkozóan, mert azokkal a hajókkal az EIG-k hitelező bankjai már nem rendelkeznek. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2005. szeptember 30. és a hajó tényleges eladási időpontja közötti szállítás pénzügyi költségeit indokolt figyelembe venni. |
| --- | --- |

262.

Ami a lízingelt hajók eladásával kapcsolatos nettó kötelezettségeket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a számítást alátámasztó feltevések indokoltak, főként azért, mert az EIG-k túlzottan tiszteletben tartják a szerződéses formalitásokat, amelyek az SNCM harmadik fél által történő mindennemű helyettesítését korlátozzák, és az adókedvezményeket a hajók francia zászló alatt történő üzemeltetéséhez kötik. Továbbá nincs alapja jogi bizonytalanság alkalmazásának a lízingmegállapodások alapján működtetett hajókra vonatkozóan, mert azokkal a hajókkal az EIG-k hitelező bankjai már nem rendelkeznek. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2005. szeptember 30. és a hajó tényleges eladási időpontja közötti szállítás pénzügyi költségeit indokolt figyelembe venni.

| 263. | Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM elsőbbségi kötelezettségei 153,8 millió EUR-t, míg az elsőbbséget nem élvező kötelezettségei 181,1 millió EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

263.

Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM elsőbbségi kötelezettségei 153,8 millió EUR-t, míg az elsőbbséget nem élvező kötelezettségei 181,1 millió EUR-t tettek ki.

iii.   Az eszközállomány elégtelenségének megállapításáról

| 264. | Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek értéke (azaz 211,4 millió EUR) nem volt elegendő az elsőbbséget élvező hitelezők (azaz 153,8 millió EUR) és az elsőbbséget nem élvező hitelezők (azaz 181,1 millió EUR), tehát összesen 334,9 millió EUR kifizetésére. Következésképpen az eszközállomány-elégtelenség mintegy 123,5 millió EUR-t tesz ki. |
| --- | --- |

264.

Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 2005. szeptember 30-án az SNCM eszközeinek értéke (azaz 211,4 millió EUR) nem volt elegendő az elsőbbséget élvező hitelezők (azaz 153,8 millió EUR) és az elsőbbséget nem élvező hitelezők (azaz 181,1 millió EUR), tehát összesen 334,9 millió EUR kifizetésére. Következésképpen az eszközállomány-elégtelenség mintegy 123,5 millió EUR-t tesz ki.

c)   Az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló intézkedés figyelembevételéről

| 265. | A Bizottság ugyancsak megvizsgálta a francia hatóságok érvelését, hogy az állam mint többségi részvényes felszólítható az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére a vállalkozás felszámolása esetén (lásd az alábbiakban). Az egyik érdekelt fél (CFF) vitatta a francia hatóságok által említett nemzeti ítélkezési gyakorlat ezen esetben történő alkalmazását. A CFF fenntartja azt az álláspontot, hogy a Roueni Másodfokú Bíróság ítéletével kapcsolatban az Aspocom Group Oyj ügyben a bíróság kötelezte a finn anyavállalatot, hogy kompenzációt fizessen a felszámolt francia leányvállalata alkalmazottainak, mert erről a kompenzációról egy szociális terv rendelkezett egy vállalati szintű megállapodás alapján, amelyet az anyavállalat jóváhagyott. Végül ez nem került kifizetésre. |
| --- | --- |

265.

A Bizottság ugyancsak megvizsgálta a francia hatóságok érvelését, hogy az állam mint többségi részvényes felszólítható az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére a vállalkozás felszámolása esetén (lásd az alábbiakban). Az egyik érdekelt fél (CFF) vitatta a francia hatóságok által említett nemzeti ítélkezési gyakorlat ezen esetben történő alkalmazását. A CFF fenntartja azt az álláspontot, hogy a Roueni Másodfokú Bíróság ítéletével kapcsolatban az Aspocom Group Oyj ügyben a bíróság kötelezte a finn anyavállalatot, hogy kompenzációt fizessen a felszámolt francia leányvállalata alkalmazottainak, mert erről a kompenzációról egy szociális terv rendelkezett egy vállalati szintű megállapodás alapján, amelyet az anyavállalat jóváhagyott. Végül ez nem került kifizetésre.

| 266. | A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a tényleges összköltség, amelyet az államnak mint részvényesnek a CGMF-en keresztül viselnie kellett volna, 312,1 millió EUR és 361 millió EUR közé tehető a 2005. szeptember 30-i állapot szerint. Ez a becslés számításba veszi különösen az állam eszközpótlási kötelezettségének kockázatát, amennyiben a bíróság az SNCM tényleges irányítójának tekintené, és azt a kockázatot, hogy az államot az elbocsátott személyzet kiegészítő végkielégítéseinek megfizetésére kötelezik. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezeket a kockázatokat figyelembe kell venni az SNCM esetleges felszámolásával járó tényleges költség kiszámítása során. |
| --- | --- |

266.

A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a tényleges összköltség, amelyet az államnak mint részvényesnek a CGMF-en keresztül viselnie kellett volna, 312,1 millió EUR és 361 millió EUR közé tehető a 2005. szeptember 30-i állapot szerint. Ez a becslés számításba veszi különösen az állam eszközpótlási kötelezettségének kockázatát, amennyiben a bíróság az SNCM tényleges irányítójának tekintené, és azt a kockázatot, hogy az államot az elbocsátott személyzet kiegészítő végkielégítéseinek megfizetésére kötelezik. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezeket a kockázatokat figyelembe kell venni az SNCM esetleges felszámolásával járó tényleges költség kiszámítása során.

| 267. | Itt a becsült összköltség a kérdés, amelyet Franciaországnak részvényesként valószínűleg viselnie kellett volna az SNCM bírói felszámolása esetén, annak meghatározása céljából, hogy a költségek viselését kimondó ítélet lehetőségére és az összeg nagyságára való tekintettel egy tájékozott magánbefektető inkább leányvállalata közvetlen értékesítését választotta volna-e egy 158 millió EUR-s negatív áron, mint az említett kockázat vállalását. |
| --- | --- |

267.

Itt a becsült összköltség a kérdés, amelyet Franciaországnak részvényesként valószínűleg viselnie kellett volna az SNCM bírói felszámolása esetén, annak meghatározása céljából, hogy a költségek viselését kimondó ítélet lehetőségére és az összeg nagyságára való tekintettel egy tájékozott magánbefektető inkább leányvállalata közvetlen értékesítését választotta volna-e egy 158 millió EUR-s negatív áron, mint az említett kockázat vállalását.

| 268. | A francia jogszabályok szerint egy bírói felszámolás alatt álló társaság meghatalmazott felszámolóbiztosának joga van kártérítési pert indítani a társaság volt vezetői ellen, úgynevezett „action en comblement de passif” (eszközhiány-megszüntetési per) keretében, egy helyreállítási terv törlése vagy csődtömeggondnokság vagy bírói felszámolás esetén (144). |
| --- | --- |

268.

A francia jogszabályok szerint egy bírói felszámolás alatt álló társaság meghatalmazott felszámolóbiztosának joga van kártérítési pert indítani a társaság volt vezetői ellen, úgynevezett „action en comblement de passif” (eszközhiány-megszüntetési per) keretében, egy helyreállítási terv törlése vagy csődtömeggondnokság vagy bírói felszámolás esetén (144).

| 269. | A vagyonbukott társaság volt vezetői elleni „en comblement de passif” eljárás megindítását a társasági vagyon újraképzésének szükségessége indokolja, és ez a meghatalmazott felszámolóbiztos feladatai közé tartozik. |
| --- | --- |

269.

A vagyonbukott társaság volt vezetői elleni „en comblement de passif” eljárás megindítását a társasági vagyon újraképzésének szükségessége indokolja, és ez a meghatalmazott felszámolóbiztos feladatai közé tartozik.

| 270. | A Bizottságnak küldött több levélben a francia hatóságok fenntartották, hogy egy olyan helyzet, amelyben nemzeti bíróság utasítja az államot az általa irányított vállalkozás eszközállomány-elégtelenségének megszüntetésére, egy erősen valószerű forgatókönyv, amelyet figyelembe kellett venni az SNCM esetleges felszámolása tényleges költségének kiszámításakor. |
| --- | --- |

270.

A Bizottságnak küldött több levélben a francia hatóságok fenntartották, hogy egy olyan helyzet, amelyben nemzeti bíróság utasítja az államot az általa irányított vállalkozás eszközállomány-elégtelenségének megszüntetésére, egy erősen valószerű forgatókönyv, amelyet figyelembe kellett venni az SNCM esetleges felszámolása tényleges költségének kiszámításakor.

| 271. | 2008. február 28-i levelezésében az SNCM benyújtotta a Baker & McKenzie jelentést, amely egy, a francia állammal szembeni „en comblement de passif” eljárás következményeit értékelte. Ez a jelentés arra a következtetésre jut, hogy egy kereskedelmi bíróság, amely ezt az ügyet tárgyalja, nagy valószínűséggel úgy vélné, hogy az állam felelős, és az SNCM szociális tartozásai egészének megfizetésére utasítaná. |
| --- | --- |

271.

2008. február 28-i levelezésében az SNCM benyújtotta a Baker & McKenzie jelentést, amely egy, a francia állammal szembeni „en comblement de passif” eljárás következményeit értékelte. Ez a jelentés arra a következtetésre jut, hogy egy kereskedelmi bíróság, amely ezt az ügyet tárgyalja, nagy valószínűséggel úgy vélné, hogy az állam felelős, és az SNCM szociális tartozásai egészének megfizetésére utasítaná.

| 272. | A vonatkozó jogszabályok úgy rendelkeznek, hogy a felszámolás alatt álló társaság szociális tartozásai a volt de jure vagy de facto vezetőket terheli négy feltétel halmozott megléte esetén. |
| --- | --- |

272.

A vonatkozó jogszabályok úgy rendelkeznek, hogy a felszámolás alatt álló társaság szociális tartozásai a volt de jure vagy de facto vezetőket terheli négy feltétel halmozott megléte esetén.

i.   Az állam mint a bírói felszámolás alatt álló vállalkozás de jure vagy de facto vezetőjeként történő elismerése

| 273. | Az SNCM által benyújtott Baker & McKenzie jelentés a Bizottság számára egy elemzést szolgáltatott, amely arra a következtetésre jut, hogy [...] (60). Lényegében a fent említett szakértői jelentés célja annak megmutatása, a vonatkozó ítélkezési gyakorlattal (145) összhangban, hogy az állam ismételten elkövetett [...] (60). Nevezetesen – a jelentés szerint – az állam [...] (60) döntéseket hozott. Ráadásul úgy tűnne, hogy az irányító szervek [...] (60) a vállalkozást. Végül, az állam [....] (60). |
| --- | --- |

273.

Az SNCM által benyújtott Baker & McKenzie jelentés a Bizottság számára egy elemzést szolgáltatott, amely arra a következtetésre jut, hogy [...] (60). Lényegében a fent említett szakértői jelentés célja annak megmutatása, a vonatkozó ítélkezési gyakorlattal (145) összhangban, hogy az állam ismételten elkövetett [...] (60). Nevezetesen – a jelentés szerint – az állam [...] (60) döntéseket hozott. Ráadásul úgy tűnne, hogy az irányító szervek [...] (60) a vállalkozást. Végül, az állam [....] (60).

| 274. | A Bizottság megállapítja, hogy 2008. március 28-ai levelezésükben a francia hatóságok semmilyen fenntartást nem fejeztek ki [...] (60). 2006. november 20-án kelt levelükben a francia hatóságok maguk állítják, hogy a bíróság [....] (60) a vállalkozást. |
| --- | --- |

274.

A Bizottság megállapítja, hogy 2008. március 28-ai levelezésükben a francia hatóságok semmilyen fenntartást nem fejeztek ki [...] (60). 2006. november 20-án kelt levelükben a francia hatóságok maguk állítják, hogy a bíróság [....] (60) a vállalkozást.

| 275. | Ugyanakkor a Bizottság azon a véleményen van, hogy a francia hatóságok által 2006. november 20-án egy állami támogatási eljárással kapcsolatban tett nyilatkozat önmagában nem lehet elegendő annak jogos megállapításához, hogy egy bíróság a nemzeti hatóságokat a kérdéses intézkedések kedvezményezett vállalkozása tényleges vezetőinek tekintette volna-e, és főleg nem egy ilyen eshetőség valószínűségének meghatározásához. |
| --- | --- |

275.

Ugyanakkor a Bizottság azon a véleményen van, hogy a francia hatóságok által 2006. november 20-án egy állami támogatási eljárással kapcsolatban tett nyilatkozat önmagában nem lehet elegendő annak jogos megállapításához, hogy egy bíróság a nemzeti hatóságokat a kérdéses intézkedések kedvezményezett vállalkozása tényleges vezetőinek tekintette volna-e, és főleg nem egy ilyen eshetőség valószínűségének meghatározásához.

| 276. | Különösen a kérdéses határozatokat illetően koránt sincs megerősítve, hogy az állam által hozott végleges döntés érzékelhetően eltér az állam által az érdekeltségei irányításában követett gyakorlattól. Még a Baker & McKenzie jelentés is kiemeli az államnak a részvénytulajdonai kezelésébe való beavatkozásának kívánatos szintjét körülvevő visszatérő vitát, és megemlíti – általában – a [...] (60) kiterjedt szerepét. |
| --- | --- |

276.

Különösen a kérdéses határozatokat illetően koránt sincs megerősítve, hogy az állam által hozott végleges döntés érzékelhetően eltér az állam által az érdekeltségei irányításában követett gyakorlattól. Még a Baker & McKenzie jelentés is kiemeli az államnak a részvénytulajdonai kezelésébe való beavatkozásának kívánatos szintjét körülvevő visszatérő vitát, és megemlíti – általában – a [...] (60) kiterjedt szerepét.

| 277. | A belföldi ítélkezési gyakorlatnak az állam és az SNCM által előterjesztett példái nem alkalmazhatóak közvetlenül az adott körülményekre. Az idézett legfontosabb esetek helyi hatóságokra vonatkoznak, és a 2001. február 6-aiBRGM ítélet egy állami ipari és kereskedelmi szervezetre vonatkozik. |
| --- | --- |

277.

A belföldi ítélkezési gyakorlatnak az állam és az SNCM által előterjesztett példái nem alkalmazhatóak közvetlenül az adott körülményekre. Az idézett legfontosabb esetek helyi hatóságokra vonatkoznak, és a 2001. február 6-aiBRGM ítélet egy állami ipari és kereskedelmi szervezetre vonatkozik.

| 278. | Minden esetre koránt sincs igazolva, hogy a közigazgatási szervként eljáró államot tényleges vezetőnek minősítenék. |
| --- | --- |

278.

Minden esetre koránt sincs igazolva, hogy a közigazgatási szervként eljáró államot tényleges vezetőnek minősítenék.

ii.   A bírói felszámolás alatt álló, a francia állam tényleges vezetése alatt működő vállalkozás egy vagy több gazdálkodási hibája

| 279. | Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy az SNCM szakértői jelentése egy nem kimerítő, tényszerű elemeket felsoroló lista alapján egy sor tényezőt megjelölt annak bizonyítására, hogy az állam, [...] (60), gazdálkodási hibákat követett el. |
| --- | --- |

279.

Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy az SNCM szakértői jelentése egy nem kimerítő, tényszerű elemeket felsoroló lista alapján egy sor tényezőt megjelölt annak bizonyítására, hogy az állam, [...] (60), gazdálkodási hibákat követett el.

| 280. | Megemlítik különösen azt, hogy a francia állam hibákat követett el a [...] (60) SNCM kapcsolatos befektetések terén. Állítólag az állam ugyancsak számos gazdálkodási hibát elkövetett el a kapacitás [...] (60) SNCM terén. |
| --- | --- |

280.

Megemlítik különösen azt, hogy a francia állam hibákat követett el a [...] (60) SNCM kapcsolatos befektetések terén. Állítólag az állam ugyancsak számos gazdálkodási hibát elkövetett el a kapacitás [...] (60) SNCM terén.

| 281. | 2007. április 30-i levelükben a francia hatóságok igen magasra értékelték annak kockázatát, hogy az államot kártérítésre kötelező ítélet születik, tekintetbe véve a Kereskedelmi Törvénykönyv L. 651-2. cikkében a gazdálkodási hiba kategorizálására meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

281.

2007. április 30-i levelükben a francia hatóságok igen magasra értékelték annak kockázatát, hogy az államot kártérítésre kötelező ítélet születik, tekintetbe véve a Kereskedelmi Törvénykönyv L. 651-2. cikkében a gazdálkodási hiba kategorizálására meghatározott kritériumokat.

| 282. | A Bizottság ismételten úgy ítéli meg, hogy e 2007. április 30-i, állami támogatási eljárással kapcsolatban tett nyilatkozat önmagában nem lehet elegendő annak jogos megállapításához, hogy egy bíróság úgy ítélte volna meg, hogy a nemzeti hatóságok elkövették az állítólagos hibákat, és főleg nem egy ilyen eshetőség valószínűségének meghatározásához. Ez annál is inkább így van, mert a francia hatóságok még a létezését is tagadják a vezetési hibáknak, amelyek viszont egy „en comblement de passif” kereset indításának nélkülözhetetlen feltételei. |
| --- | --- |

282.

A Bizottság ismételten úgy ítéli meg, hogy e 2007. április 30-i, állami támogatási eljárással kapcsolatban tett nyilatkozat önmagában nem lehet elegendő annak jogos megállapításához, hogy egy bíróság úgy ítélte volna meg, hogy a nemzeti hatóságok elkövették az állítólagos hibákat, és főleg nem egy ilyen eshetőség valószínűségének meghatározásához. Ez annál is inkább így van, mert a francia hatóságok még a létezését is tagadják a vezetési hibáknak, amelyek viszont egy „en comblement de passif” kereset indításának nélkülözhetetlen feltételei.

| 283. | Még alapvetőbben, az SNCM – a francia hatóságokhoz hasonlóan – nagymértékben támaszkodik nagyon régi vezetői döntésekre. Így a Baker & McKenzie jelentés a 2000-ig végrehajtott [...] (60) összpontosít. Nem vonakodik attól, hogy az 1993–99-es pénzügyi évekre vonatkozó számvevőszéki jelentésekre hivatkozzon. A legfőbb gazdálkodási hibákat állítólag az 1990-es évek közepe táján követték el. Amikor a hitelt nyújtották, az SNCM hitelezői tájékoztatást kaptak e vezetési gyakorlatokról. Ezért legalább hallgatólagosan elfogadták az ilyen típusú vezetéssel kapcsolatos kockázatot. Semmi sem mutat arra, hogy ilyen helyzetben ésszerűen felmerülhet az állam felelőssége az eszközállomány-elégtelenség megszüntetéséért. |
| --- | --- |

283.

Még alapvetőbben, az SNCM – a francia hatóságokhoz hasonlóan – nagymértékben támaszkodik nagyon régi vezetői döntésekre. Így a Baker & McKenzie jelentés a 2000-ig végrehajtott [...] (60) összpontosít. Nem vonakodik attól, hogy az 1993–99-es pénzügyi évekre vonatkozó számvevőszéki jelentésekre hivatkozzon. A legfőbb gazdálkodási hibákat állítólag az 1990-es évek közepe táján követték el. Amikor a hitelt nyújtották, az SNCM hitelezői tájékoztatást kaptak e vezetési gyakorlatokról. Ezért legalább hallgatólagosan elfogadták az ilyen típusú vezetéssel kapcsolatos kockázatot. Semmi sem mutat arra, hogy ilyen helyzetben ésszerűen felmerülhet az állam felelőssége az eszközállomány-elégtelenség megszüntetéséért.

| 284. | Továbbá ezek az állítólagos gazdálkodási hibák magyarázhatóak a közigazgatási szervek politikai választásaival, és semmi nem jelzi, hogy ezek a politikai választások az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében gazdálkodási hibának minősíthetők. |
| --- | --- |

284.

Továbbá ezek az állítólagos gazdálkodási hibák magyarázhatóak a közigazgatási szervek politikai választásaival, és semmi nem jelzi, hogy ezek a politikai választások az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében gazdálkodási hibának minősíthetők.

| 285. | Végül, a Baker & McKenzie jelentés hitelessége kérdéses, különösen, amikor fenntartja, hogy az SNCM helyzete az állam által az adott helyzettel kapcsolatban elkövetett külső kommunikációs hibákra vezethető vissza. E jelentésből mindössze az derül ki, hogy az állam megemlített egy helyzetet, amely már közismert volt. Ezért az állam viselkedése és egy gazdálkodási hiba semmiben sem közösek. |
| --- | --- |

285.

Végül, a Baker & McKenzie jelentés hitelessége kérdéses, különösen, amikor fenntartja, hogy az SNCM helyzete az állam által az adott helyzettel kapcsolatban elkövetett külső kommunikációs hibákra vezethető vissza. E jelentésből mindössze az derül ki, hogy az állam megemlített egy helyzetet, amely már közismert volt. Ezért az állam viselkedése és egy gazdálkodási hiba semmiben sem közösek.

iii.   Az eszközállomány elégtelenségének megállapítása

| 286. | Ebben az esetben a Bizottság megjegyzi, hogy az Oddo–Hastings jelentés egy 2005. szeptember 30-i 134,4 millió EUR-s eszközhiányra mutat rá, amelyet az SNCM eszközeinek értéke (190,3 millió EUR) és a vállalkozás kötelezettségeinek (153,8 millió EUR-ra, illetve 170,9 millió EUR-ra értékelt elsőbbségi és nem elsőbbségi követelések) értéke közötti különbségként számítottak ki. |
| --- | --- |

286.

Ebben az esetben a Bizottság megjegyzi, hogy az Oddo–Hastings jelentés egy 2005. szeptember 30-i 134,4 millió EUR-s eszközhiányra mutat rá, amelyet az SNCM eszközeinek értéke (190,3 millió EUR) és a vállalkozás kötelezettségeinek (153,8 millió EUR-ra, illetve 170,9 millió EUR-ra értékelt elsőbbségi és nem elsőbbségi követelések) értéke közötti különbségként számítottak ki.

| 287. | A Bizottság korábban az SNCM eszközállomány-elégtelenségét 123,5 millió EUR-ra becsülte a 2005. szeptember 30-i állapot szerint (lásd a 264. preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

287.

A Bizottság korábban az SNCM eszközállomány-elégtelenségét 123,5 millió EUR-ra becsülte a 2005. szeptember 30-i állapot szerint (lásd a 264. preambulumbekezdést).

iv.   Okozati összefüggés megléte a gazdálkodási hibák és a megállapított eszközállomány-elégtelenség között

| 288. | A francia hatóságok szerint egy jogi személy vezetője a Kereskedelmi Törvénykönyv L.624-3. cikke alapján felelősnek nyilvánítható, még akkor is, ha gazdálkodási hibája az eszközállomány-elégtelenség okainak csak egyike, és kötelezhető a szociális adósságok teljes vagy részleges viselésére, még akkor is, ha vezetési hibája csak az adósságok egy részének okozója (146). A francia hatóságok szerint a francia államnak a megállapított eszközállomány-elégtelenségnek egy 85 % és 100 % közé eső részét kellene viselnie, azaz egy 114,3 millió EUR és 134,4 millió EUR közé eső összeget. |
| --- | --- |

288.

A francia hatóságok szerint egy jogi személy vezetője a Kereskedelmi Törvénykönyv L.624-3. cikke alapján felelősnek nyilvánítható, még akkor is, ha gazdálkodási hibája az eszközállomány-elégtelenség okainak csak egyike, és kötelezhető a szociális adósságok teljes vagy részleges viselésére, még akkor is, ha vezetési hibája csak az adósságok egy részének okozója (146). A francia hatóságok szerint a francia államnak a megállapított eszközállomány-elégtelenségnek egy 85 % és 100 % közé eső részét kellene viselnie, azaz egy 114,3 millió EUR és 134,4 millió EUR közé eső összeget.

| 289. | Ennek az elemzésnek nincs szilárd alapja. Amennyiben az állítólagos gazdálkodási hibák az 1990-es évek közepén hozott olyan döntéseken alapulnak, amelyek azonnal többletköltségeket okoztak az SNCM-nek, nagyon nehéz a problémát egy 2005-ös eszközhiánynak tulajdonítani, különösen azért, mert a két dátum között rengeteg dolog történt. |
| --- | --- |

289.

Ennek az elemzésnek nincs szilárd alapja. Amennyiben az állítólagos gazdálkodási hibák az 1990-es évek közepén hozott olyan döntéseken alapulnak, amelyek azonnal többletköltségeket okoztak az SNCM-nek, nagyon nehéz a problémát egy 2005-ös eszközhiánynak tulajdonítani, különösen azért, mert a két dátum között rengeteg dolog történt.

| 290. | Ezenkívül, ha úgy tűnik, hogy nincs automatikus kapcsolat az eszközhiány megszüntetésére adott kompenzációs összeg és a vezető rossz gazdálkodása (ha ilyet állapítanának meg) által okozott kötelezettségnövekedés összege között, ez azt is jelenti, hogy a bíróságok dönthetnek a vezető által fizetendő összegnek a megállapított eszközhiánynál sokkal alacsonyabb szinten történő meghatározása mellett (147). |
| --- | --- |

290.

Ezenkívül, ha úgy tűnik, hogy nincs automatikus kapcsolat az eszközhiány megszüntetésére adott kompenzációs összeg és a vezető rossz gazdálkodása (ha ilyet állapítanának meg) által okozott kötelezettségnövekedés összege között, ez azt is jelenti, hogy a bíróságok dönthetnek a vezető által fizetendő összegnek a megállapított eszközhiánynál sokkal alacsonyabb szinten történő meghatározása mellett (147).

| 291. | Ellentétben azzal, amit a francia hatóságok (és az SNCM) látszólag gondolnak, semmi sem jelzi, hogy a kérdéses döntéseket az ügyet vizsgáló bíróságok elég komoly indoknak tartanák ahhoz, hogy az eszközállomány-elégtelenség nagyobb részének terhét az állami hatóságok vállára helyezzék. A vizsgálat alatt álló állítások szerint a döntéseket protekcionista okokból hozták, politikai összefüggésben (ráadásul többnyire tíz évvel korábban), vagy voltak kevésbé régen meghozott döntések annak érdekében, hogy megkíméljék az alkalmazottakat attól, hogy termelékenységnövekedést kelljen elérniük, vagy a foglalkoztatási viszonyok javítására irányuló törekvések részeként. |
| --- | --- |

291.

Ellentétben azzal, amit a francia hatóságok (és az SNCM) látszólag gondolnak, semmi sem jelzi, hogy a kérdéses döntéseket az ügyet vizsgáló bíróságok elég komoly indoknak tartanák ahhoz, hogy az eszközállomány-elégtelenség nagyobb részének terhét az állami hatóságok vállára helyezzék. A vizsgálat alatt álló állítások szerint a döntéseket protekcionista okokból hozták, politikai összefüggésben (ráadásul többnyire tíz évvel korábban), vagy voltak kevésbé régen meghozott döntések annak érdekében, hogy megkíméljék az alkalmazottakat attól, hogy termelékenységnövekedést kelljen elérniük, vagy a foglalkoztatási viszonyok javítására irányuló törekvések részeként.

v.   Kiegészítő végkielégítések lehetséges kifizetése az SNCM bírói felszámolása esetén

| 292. | A francia hatóságok szerint, az eszközállomány-elégtelenség mellett, figyelemmel a vonatkozó ítélkezési gyakorlatra (148), egy bíróság minden bizonnyal kénytelen lenne a francia államot a kiegészítő végkielégítések kifizetésére kötelezni ([200–210] (60) EUR és [250–260] (60) millió EUR között). A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a francia állam által részvényesként fizetendő tényleges költségek 212,1 millió EUR és 361 millió EUR között lehetnek. |
| --- | --- |

292.

A francia hatóságok szerint, az eszközállomány-elégtelenség mellett, figyelemmel a vonatkozó ítélkezési gyakorlatra (148), egy bíróság minden bizonnyal kénytelen lenne a francia államot a kiegészítő végkielégítések kifizetésére kötelezni ([200–210] (60) EUR és [250–260] (60) millió EUR között). A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a francia állam által részvényesként fizetendő tényleges költségek 212,1 millió EUR és 361 millió EUR között lehetnek.

| 293. | A francia hatóságok rámutatnak, hogy közelmúltbeli ítéletekben a francia bíróságok kötelezték a tényleges vagy jog szerinti vezetőt, hogy – az eszközhiány mellett – fedezze a kiegészítő végkielégítéseket is, amelyeket egy, a vállalkozás által a felszámolása előtt összeállított szociális terv alapján számítottak ki. |
| --- | --- |

293.

A francia hatóságok rámutatnak, hogy közelmúltbeli ítéletekben a francia bíróságok kötelezték a tényleges vagy jog szerinti vezetőt, hogy – az eszközhiány mellett – fedezze a kiegészítő végkielégítéseket is, amelyeket egy, a vállalkozás által a felszámolása előtt összeállított szociális terv alapján számítottak ki.

| 294. | Nevezetesen a francia hatóságok közlik, hogy az Aspocomp ügyben a francia Aspocomp SAS társaság, a finn Aspocomp Group Oyj társaság 99 %-os tulajdonában lévő leányvállalat, 2002. január 18-án vállalati szintű megállapodást írt alá, melyben leírták egy szociális terv kártalanítási feltételeit az összesen 550 dolgozó közül 210 személyre vonatkozóan. Ez a megállapodás meghatározta különösen a kompenzáció és a kiegészítő végkielégítések, valamint az önkéntes kilépésekhez nyújtott támogatások összegét. A csoport stratégiaváltását követően az Aspocomp Group Oyj anyavállalat 2002. február 21-én úgy döntött, hogy nem finanszírozza tovább leányvállalatát, az Aspocomp SAS-t, önkéntes felszámolásba kényszerítve ezzel az utóbbit. Ez a döntés megakadályozta a leányvállalatot a vállalati szintű megállapodásban vállalt kötelezettségei teljesítésében, és arra kényszerítette, hogy elbocsássa maradék dolgozóit is. |
| --- | --- |

294.

Nevezetesen a francia hatóságok közlik, hogy az Aspocomp ügyben a francia Aspocomp SAS társaság, a finn Aspocomp Group Oyj társaság 99 %-os tulajdonában lévő leányvállalat, 2002. január 18-án vállalati szintű megállapodást írt alá, melyben leírták egy szociális terv kártalanítási feltételeit az összesen 550 dolgozó közül 210 személyre vonatkozóan. Ez a megállapodás meghatározta különösen a kompenzáció és a kiegészítő végkielégítések, valamint az önkéntes kilépésekhez nyújtott támogatások összegét. A csoport stratégiaváltását követően az Aspocomp Group Oyj anyavállalat 2002. február 21-én úgy döntött, hogy nem finanszírozza tovább leányvállalatát, az Aspocomp SAS-t, önkéntes felszámolásba kényszerítve ezzel az utóbbit. Ez a döntés megakadályozta a leányvállalatot a vállalati szintű megállapodásban vállalt kötelezettségei teljesítésében, és arra kényszerítette, hogy elbocsássa maradék dolgozóit is.

| 295. | Ilyen körülmények között a Roueni Másodfokú Bíróság ítélete megerősítette az Evreux-i Munkaügyi Bíróság ítéletét, és a leányvállalata gazdálkodását 99 %-ban ellenőrző Aspocomp Group Oyj társaságot arra kötelezte, hogy fizesse ki: i) a vállalati szintű megállapodás által érintett munkavállalók számára a teljes kompenzációt, valamint az ezen megállapodásban előírt további összegeket, továbbá kártérítéseket a megfelelő és ésszerű indok nélkül elbocsátott dolgozók részére, és ii) az Aspocomp önkéntes felszámolása keretében elbocsátott dolgozóknak azonos kártérítéseket, mivel vállalt kötelezettségei nem teljesítésével az anyavállalat tisztességtelenül és vétkes érdektelenséggel cselekedett. |
| --- | --- |

295.

Ilyen körülmények között a Roueni Másodfokú Bíróság ítélete megerősítette az Evreux-i Munkaügyi Bíróság ítéletét, és a leányvállalata gazdálkodását 99 %-ban ellenőrző Aspocomp Group Oyj társaságot arra kötelezte, hogy fizesse ki: i) a vállalati szintű megállapodás által érintett munkavállalók számára a teljes kompenzációt, valamint az ezen megállapodásban előírt további összegeket, továbbá kártérítéseket a megfelelő és ésszerű indok nélkül elbocsátott dolgozók részére, és ii) az Aspocomp önkéntes felszámolása keretében elbocsátott dolgozóknak azonos kártérítéseket, mivel vállalt kötelezettségei nem teljesítésével az anyavállalat tisztességtelenül és vétkes érdektelenséggel cselekedett.

| 296. | Jóllehet elmélete alátámasztására Franciaország a Semmítőszék kereskedelmi tanácsának egy 2005. április 19-én átadott ítéletére is (149) hivatkozott, a Bizottság abban az ítéletben nem lát semmilyen döntő elemet, amely összefüggésbe hozható lenne a jelen vitával. A Semmítőszék egyetlen releváns észrevétele, hogy egy másodfokú bíróság nem állapított meg megfelelő jogi alapokat az anyavállalat és leányvállalata között a tulajdonlással kapcsolatos zavaros helyzet rendezésére. Minden esetre a Bizottság megállapítja, hogy az Aspocomp-eset tényei nem hasonlíthatóak össze a vizsgált ügy tényeivel. A jelen esetben a CGMF nem mulasztotta el a kiegészítő végkielégítések fizetésére vonatkozó vállalásai teljesítését. |
| --- | --- |

296.

Jóllehet elmélete alátámasztására Franciaország a Semmítőszék kereskedelmi tanácsának egy 2005. április 19-én átadott ítéletére is (149) hivatkozott, a Bizottság abban az ítéletben nem lát semmilyen döntő elemet, amely összefüggésbe hozható lenne a jelen vitával. A Semmítőszék egyetlen releváns észrevétele, hogy egy másodfokú bíróság nem állapított meg megfelelő jogi alapokat az anyavállalat és leányvállalata között a tulajdonlással kapcsolatos zavaros helyzet rendezésére. Minden esetre a Bizottság megállapítja, hogy az Aspocomp-eset tényei nem hasonlíthatóak össze a vizsgált ügy tényeivel. A jelen esetben a CGMF nem mulasztotta el a kiegészítő végkielégítések fizetésére vonatkozó vállalásai teljesítését.

| 297. | Megjegyzendő, hogy a jelek szerint mind az SNCM, mind a francia hatóságok jelentőséget tulajdonítanak a ténynek, hogy a szociális terv [...] (60). Rendkívül kétséges, hogy [...] (60) olyan fokú rossz gazdálkodásnak minősíthető, amely felveti az állam alkalmazottakkal szembeni felelősségét [...] (60). Még abban a valószínűtlen esetben is, hogy [...] (60) az állam felelősséggel tartozott az alkalmazottaknak és feljogosította őket az állam által fizetendő kompenzációra (150), egy ilyen jogosultság megadása önmagában az SNCM-nek nyújtott előnyt jelentene és ezáltal állami támogatást, az alábbiakban meghatározottakhoz hasonló okok miatt, amelyek az egyéneknek nyújtott összesen 38,5 millió EUR támogatásra vonatkoznak, mivel ez az intézkedés valamennyire képes volt javítani a foglalkoztatási viszonyokat a vállalkozásnál. |
| --- | --- |

297.

Megjegyzendő, hogy a jelek szerint mind az SNCM, mind a francia hatóságok jelentőséget tulajdonítanak a ténynek, hogy a szociális terv [...] (60). Rendkívül kétséges, hogy [...] (60) olyan fokú rossz gazdálkodásnak minősíthető, amely felveti az állam alkalmazottakkal szembeni felelősségét [...] (60). Még abban a valószínűtlen esetben is, hogy [...] (60) az állam felelősséggel tartozott az alkalmazottaknak és feljogosította őket az állam által fizetendő kompenzációra (150), egy ilyen jogosultság megadása önmagában az SNCM-nek nyújtott előnyt jelentene és ezáltal állami támogatást, az alábbiakban meghatározottakhoz hasonló okok miatt, amelyek az egyéneknek nyújtott összesen 38,5 millió EUR támogatásra vonatkoznak, mivel ez az intézkedés valamennyire képes volt javítani a foglalkoztatási viszonyokat a vállalkozásnál.

vi.   Az eszközállomány-elégtelenség megszüntetésére irányuló intézkedés figyelembevételére vonatkozó következtetés

| 298. | Nem került megállapításra a vonatkozó jogi normáknak megfelelően az, hogy egy nemzeti bíróság – elegendő valószínűséggel – elrendelte volna, hogy a francia hatóságok kártérítést fizessenek az eszközhiány megszüntetésére, és még kevésbé valószínű, hogy a fizetendő pénzek meghaladták volna azt a negatív árat, amelyen az SNCM-et „eladták”. |
| --- | --- |

298.

Nem került megállapításra a vonatkozó jogi normáknak megfelelően az, hogy egy nemzeti bíróság – elegendő valószínűséggel – elrendelte volna, hogy a francia hatóságok kártérítést fizessenek az eszközhiány megszüntetésére, és még kevésbé valószínű, hogy a fizetendő pénzek meghaladták volna azt a negatív árat, amelyen az SNCM-et „eladták”.

| 299. | Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy az állam intézkedéseit – feltételezve, hogy valóban bűnös volt a rossz gazdálkodásban – a nemzeti ipar és szolgáltatások (ideértve az SNCM-et és alkalmazottait) védelmének szándéka vezérelte, mégpedig egy olyan helyzet rájuk kényszerítésének elkerülésével, amely szociális nyugtalanságot provokálhatott volna ki. A valóságban még akkor is, ha állami szervek (ideértve az államot) bizonyos körülmények között egy vállalkozás de facto vezetőinek tarthatók, semmi sem jelzi, hogy a hiány kiküszöbölését célzó intézkedés arra használható, hogy betekintést nyerjenek az állam szakpolitikai döntéseibe, különösen ilyen körülmények között. Ez messze van az Aspocomp ügy körülményeitől, amely semmi esetre sem vonatkozott ilyen ügyekre. |
| --- | --- |

299.

Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy az állam intézkedéseit – feltételezve, hogy valóban bűnös volt a rossz gazdálkodásban – a nemzeti ipar és szolgáltatások (ideértve az SNCM-et és alkalmazottait) védelmének szándéka vezérelte, mégpedig egy olyan helyzet rájuk kényszerítésének elkerülésével, amely szociális nyugtalanságot provokálhatott volna ki. A valóságban még akkor is, ha állami szervek (ideértve az államot) bizonyos körülmények között egy vállalkozás de facto vezetőinek tarthatók, semmi sem jelzi, hogy a hiány kiküszöbölését célzó intézkedés arra használható, hogy betekintést nyerjenek az állam szakpolitikai döntéseibe, különösen ilyen körülmények között. Ez messze van az Aspocomp ügy körülményeitől, amely semmi esetre sem vonatkozott ilyen ügyekre.

| 300. | A Bizottság minden esetre úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok most nem élhetnek múltbeli politikai választásokkal olyan állami beavatkozások indoklása érdekében, amelyekkel a korábbi választások hatásainak orvoslása volt a szándék. Ellenkezőleg, a beavatkozás mindkét esete, azaz a múltbeli beavatkozás és az újabb állami intervenció, a verseny halmozott torzításának minősül. Az állam az eszközhiány megszüntetésére vonatkozó felelősségének elfogadása egyenértékű lenne annak lehetővé tételével az állam számára, hogy beismerje a vállalkozás rossz gazdálkodását, illetve hogy pénzügyi hozzájárulással élhessen annak állami támogatássá minősítése nélkül, ezáltal újabb versenytorzulást idézve elő. Az állam ténylegesen a saját rossz gazdálkodását „használná” indoklásként egy kiegészítő pénzügyi hozzájárulás adásához, ellentmondva a „nemo auditur propriam turpitudinem allegans” általános elvének (151). |
| --- | --- |

300.

A Bizottság minden esetre úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok most nem élhetnek múltbeli politikai választásokkal olyan állami beavatkozások indoklása érdekében, amelyekkel a korábbi választások hatásainak orvoslása volt a szándék. Ellenkezőleg, a beavatkozás mindkét esete, azaz a múltbeli beavatkozás és az újabb állami intervenció, a verseny halmozott torzításának minősül. Az állam az eszközhiány megszüntetésére vonatkozó felelősségének elfogadása egyenértékű lenne annak lehetővé tételével az állam számára, hogy beismerje a vállalkozás rossz gazdálkodását, illetve hogy pénzügyi hozzájárulással élhessen annak állami támogatássá minősítése nélkül, ezáltal újabb versenytorzulást idézve elő. Az állam ténylegesen a saját rossz gazdálkodását „használná” indoklásként egy kiegészítő pénzügyi hozzájárulás adásához, ellentmondva a „nemo auditur propriam turpitudinem allegans” általános elvének (151).

| 301. | Erőltetett lenne az államot egyszerre szentként és bűnösként, azaz „rossz vezető”-ként jellemezni (feltételezve, hogy bizonyítottan ez a helyzet), aki közbelép, hogy tőkeinjekcióval megmentse az általa rosszul irányított vállalkozást. A vezetési hibák nem jelentenek normális magatartást a körültekintő piacgazdasági magánbefektető részéről. Következésképpen az ilyen hibák helyrehozatalát célzó tőkeinjekciós mechanizmusok sem számítanak normális magatartásnak. |
| --- | --- |

301.

Erőltetett lenne az államot egyszerre szentként és bűnösként, azaz „rossz vezető”-ként jellemezni (feltételezve, hogy bizonyítottan ez a helyzet), aki közbelép, hogy tőkeinjekcióval megmentse az általa rosszul irányított vállalkozást. A vezetési hibák nem jelentenek normális magatartást a körültekintő piacgazdasági magánbefektető részéről. Következésképpen az ilyen hibák helyrehozatalát célzó tőkeinjekciós mechanizmusok sem számítanak normális magatartásnak.

| 302. | A francia hatóságok és az SNCM által előterjesztett elmélet elfogadása az államot afelé irányítaná, hogy „vezetési hibák tudatos elkövetésével” garanciákat adjon vállalkozásoknak. Ez aligha elfogadható a támogatási fegyelmet illetően. |
| --- | --- |

302.

A francia hatóságok és az SNCM által előterjesztett elmélet elfogadása az államot afelé irányítaná, hogy „vezetési hibák tudatos elkövetésével” garanciákat adjon vállalkozásoknak. Ez aligha elfogadható a támogatási fegyelmet illetően.

| 303. | Ebben az esetben az állam felelősségét az SNCM és a francia hatóságok által kifejtett elmélet szerint felvető magatartás valójában csak az államnak mint közigazgatási szerv intézkedéseire vonatkozna, mint részvényesére nem. Tekintve, hogy egy körültekintő magánbefektető nem e politikai és állami megfontolások alapján hozott volna döntéseket, annak a kockázata, hogy az ilyen döntésekből fakadó eszközállomány-elégtelenséget orvosolni kell, nem jön számításba egy „körültekintő piacgazdasági magánbefektetői” vizsgálat esetén (152). |
| --- | --- |

303.

Ebben az esetben az állam felelősségét az SNCM és a francia hatóságok által kifejtett elmélet szerint felvető magatartás valójában csak az államnak mint közigazgatási szerv intézkedéseire vonatkozna, mint részvényesére nem. Tekintve, hogy egy körültekintő magánbefektető nem e politikai és állami megfontolások alapján hozott volna döntéseket, annak a kockázata, hogy az ilyen döntésekből fakadó eszközállomány-elégtelenséget orvosolni kell, nem jön számításba egy „körültekintő piacgazdasági magánbefektetői” vizsgálat esetén (152).

| 304. | A francia hatóságok rámutatnak, hogy 2005. december 7-iABX határozatában a Bizottság hajlandó volt figyelembe venni a tényt, hogy „bizonyos kivételes esetekben némely nemzeti jogszabályok lehetővé teszik, hogy harmadik felek eljárást indítsanak egy felszámolt vállalat részvényesei ellen, különösen, ha ezek a részvényesek [törölve a szövegben] és/vagy pazarló gazdálkodásban bűnösnek minősíthetőek” (153). |
| --- | --- |

304.

A francia hatóságok rámutatnak, hogy 2005. december 7-iABX határozatában a Bizottság hajlandó volt figyelembe venni a tényt, hogy „bizonyos kivételes esetekben némely nemzeti jogszabályok lehetővé teszik, hogy harmadik felek eljárást indítsanak egy felszámolt vállalat részvényesei ellen, különösen, ha ezek a részvényesek [törölve a szövegben] és/vagy pazarló gazdálkodásban bűnösnek minősíthetőek” (153).

| 305. | Ugyanakkor a Bizottság hangsúlyozza, hogy a támogatás fogalmát objektíven kell értékelni, és megállapítja, hogy ugyanezen ügyben az eljárás megindításáról szóló határozat előírta, hogy „még abban a valószínűtlen esetben is, ha a nemzeti jogszabályok által a felelősségre vonásukhoz megkövetelt valamennyi feltétel ... teljesülne, ez még mindig nem zárná ki az állami támogatás meglétét a leányvállalat javára hozott intézkedésekben” (154). |
| --- | --- |

305.

Ugyanakkor a Bizottság hangsúlyozza, hogy a támogatás fogalmát objektíven kell értékelni, és megállapítja, hogy ugyanezen ügyben az eljárás megindításáról szóló határozat előírta, hogy „még abban a valószínűtlen esetben is, ha a nemzeti jogszabályok által a felelősségre vonásukhoz megkövetelt valamennyi feltétel ... teljesülne, ez még mindig nem zárná ki az állami támogatás meglétét a leányvállalat javára hozott intézkedésekben” (154).

| 306. | Ebben az ügyben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem oszlatták el kellőképpen az azon állítással kapcsolatos aggályait, hogy az SNCM részvényese – elegendő mértékű bizonyossággal – a felelősségre vonás kockázatának volt kitéve. |
| --- | --- |

306.

Ebben az ügyben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem oszlatták el kellőképpen az azon állítással kapcsolatos aggályait, hogy az SNCM részvényese – elegendő mértékű bizonyossággal – a felelősségre vonás kockázatának volt kitéve.

| 307. | Ilyen körülmények között, és megtagadva a kiegészítő végkielégítések figyelembevételét (lásd a 225. és további preambulumbekezdéseket), a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az SNCM felszámolása semmibe sem került volna az államnak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam mint részvényes nem kötelezhető a felszámolás költségeinek viselésére, mert a részvényesek kitettsége a vállalkozáshoz való tőke-hozzájárulásukhoz kötődik. |
| --- | --- |

307.

Ilyen körülmények között, és megtagadva a kiegészítő végkielégítések figyelembevételét (lásd a 225. és további preambulumbekezdéseket), a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az SNCM felszámolása semmibe sem került volna az államnak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam mint részvényes nem kötelezhető a felszámolás költségeinek viselésére, mert a részvényesek kitettsége a vállalkozáshoz való tőke-hozzájárulásukhoz kötődik.

6.1.2.2.   Következtetés

| 308. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy magánbefektető a kevésbé költséges megoldást, vagyis az SNCM felszámolását részesítette volna előnyben. Ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 158 millió EUR-s negatív ár állami támogatás. |
| --- | --- |

308.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy magánbefektető a kevésbé költséges megoldást, vagyis az SNCM felszámolását részesítette volna előnyben. Ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 158 millió EUR-s negatív ár állami támogatás.

6.1.3.   A CGMF 8,75 millió EUR-s tőke-hozzájárulása

| 309. | Az eljárás megindításáról szóló határozatot követő észrevételeikben a francia hatóságok megállapítják, hogy az állam által 8,75 millió EUR összegben végrehajtott feltőkésítés a magánbefektetők általi tőkeinjekciókkal egyidejűleg történt, és az államé volt a kisebbik rész, miközben a pénzeszközök többségét a piac szolgáltatta. Továbbá úgy ítélik meg, hogy az állami hozzájárulás megtérülési rátája, vagyis évi [...] (60) %, a magánbefektető által befektetett tőke kellő mértékű hosszú távú jövedelmezőségét jelenti. 2013. május 16-i feljegyzésükben azt is közlik, hogy a felmondási záradékkal kapcsolatos kockázatokat kiegyenlíti a magánrészvényesek rendelkezésére álló visszavásárlási opció. |
| --- | --- |

309.

Az eljárás megindításáról szóló határozatot követő észrevételeikben a francia hatóságok megállapítják, hogy az állam által 8,75 millió EUR összegben végrehajtott feltőkésítés a magánbefektetők általi tőkeinjekciókkal egyidejűleg történt, és az államé volt a kisebbik rész, miközben a pénzeszközök többségét a piac szolgáltatta. Továbbá úgy ítélik meg, hogy az állami hozzájárulás megtérülési rátája, vagyis évi [...] (60) %, a magánbefektető által befektetett tőke kellő mértékű hosszú távú jövedelmezőségét jelenti. 2013. május 16-i feljegyzésükben azt is közlik, hogy a felmondási záradékkal kapcsolatos kockázatokat kiegyenlíti a magánrészvényesek rendelkezésére álló visszavásárlási opció.

| 310. | Az állam hozzájárulását ilyen körülmények között a magánbefektetők hozzájárulásához, vagyis a 26,25 millió EUR-hoz kell hasonlítani. Az állam hozzájárulása 158 millió EUR-t tesz ki (lásd a 6.1.2. szakaszt), plusz még további 38,5 millió EUR-t egyéni támogatás formájában és a 2002-es terv szerint fizetett 15,81 millió EUR-t (lásd a 6.1.4. és 6.1.5. szakaszt). |
| --- | --- |

310.

Az állam hozzájárulását ilyen körülmények között a magánbefektetők hozzájárulásához, vagyis a 26,25 millió EUR-hoz kell hasonlítani. Az állam hozzájárulása 158 millió EUR-t tesz ki (lásd a 6.1.2. szakaszt), plusz még további 38,5 millió EUR-t egyéni támogatás formájában és a 2002-es terv szerint fizetett 15,81 millió EUR-t (lásd a 6.1.4. és 6.1.5. szakaszt).

| 311. | Valamennyi 2006-os intézkedés abban az egyetértési megállapodásban van meghatározva, amelyben minden egyes fél (CGMF, BCP és VT) beleegyezett a 158 millió EUR tőke-hozzájárulásba, a 38,5 millió EUR folyószámla-előlegbe és a 8,75 millió EUR tőkeemelésbe. E három intézkedés egyetlen műveletet alkot, amelynek célja az SNCM privatizálása. Amint azt maga a Törvényszék is észrevételezi a 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének 125. pontjában, „E [8,75 millió EUR-s] tőke-hozzájárulásra egyszeri tárgyalássorozatot követően kialakított olyan átfogó értékesítési megállapodás keretében kerül sor, amelyben a vevők tőkéje a francia állam által különböző formákban vállalt súlyos kötelezettségek ellentételezését képezi”. Ezért a szóban forgó három intézkedés egy csomagnak tekintendő, és az SNCM által kapott ezen állami tőkeinjekciót a beavatkozás jelentőségének értékelése céljából a magánbefektetők hozzájárulásához kell hasonlítani. |
| --- | --- |

311.

Valamennyi 2006-os intézkedés abban az egyetértési megállapodásban van meghatározva, amelyben minden egyes fél (CGMF, BCP és VT) beleegyezett a 158 millió EUR tőke-hozzájárulásba, a 38,5 millió EUR folyószámla-előlegbe és a 8,75 millió EUR tőkeemelésbe. E három intézkedés egyetlen műveletet alkot, amelynek célja az SNCM privatizálása. Amint azt maga a Törvényszék is észrevételezi a 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének 125. pontjában, „E [8,75 millió EUR-s] tőke-hozzájárulásra egyszeri tárgyalássorozatot követően kialakított olyan átfogó értékesítési megállapodás keretében kerül sor, amelyben a vevők tőkéje a francia állam által különböző formákban vállalt súlyos kötelezettségek ellentételezését képezi”. Ezért a szóban forgó három intézkedés egy csomagnak tekintendő, és az SNCM által kapott ezen állami tőkeinjekciót a beavatkozás jelentőségének értékelése céljából a magánbefektetők hozzájárulásához kell hasonlítani.

| 312. | Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a magánrészvényesi hozzájárulás, amely az összesnek 10,6 %-a, nem minősíthető jelentősnek. |
| --- | --- |

312.

Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a magánrészvényesi hozzájárulás, amely az összesnek 10,6 %-a, nem minősíthető jelentősnek.

| 313. | Amint az már a 311. preambulumbekezdésben megállapításra került, a szóban forgó három intézkedés egyetlen privatizációs műveletet alkot. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami és a magán tőke-hozzájárulásokat egyidejűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

313.

Amint az már a 311. preambulumbekezdésben megállapításra került, a szóban forgó három intézkedés egyetlen privatizációs műveletet alkot. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami és a magán tőke-hozzájárulásokat egyidejűnek kell tekinteni.

| 314. | Az összehasonlítható feltételek melletti hozzájárulások kritériumát illetően a Bizottság először is megállapítja, hogy az érdekelt felek, a CCF és a STIM, megkérdőjelezték a magánbeavatkozás jelentős jellegét és különösen az állami befektetés és a magánbefektetők közötti összehasonlítható feltételek meglétét, tekintettel egy felmondási záradék meglétére. |
| --- | --- |

314.

Az összehasonlítható feltételek melletti hozzájárulások kritériumát illetően a Bizottság először is megállapítja, hogy az érdekelt felek, a CCF és a STIM, megkérdőjelezték a magánbeavatkozás jelentős jellegét és különösen az állami befektetés és a magánbefektetők közötti összehasonlítható feltételek meglétét, tekintettel egy felmondási záradék meglétére.

| 315. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tőkeemelés körülményei önmagukban igazolják, hogy a magán- és az állami befektetők nem azonos kockázatokat vállalnak. A felmondási záradék létezése és az ahhoz csatolt feltételek elegendőek annak megmutatására, hogy a kockázatot illetően az eredmény a magánbefektető és az állami befektető részére nem ugyanaz, ha teljesülnek a záradékban meghatározott feltételek. Az egyetértési megállapodással összhangban a magánbefektetőknek lehetőségük van befektetésük visszavonására és visszaszerzésére a Bizottság, a Törvényszék vagy a Bíróság negatív döntése, vagy a közszolgáltatási megbízás meg nem újítása esetén. A felmondási záradék ezen utóbbi része annál is inkább büntető jellegű az állam számára, mert az SNCM alaptevékenységét érinti. Az SNCM az az üzemeltető, amelyre Korzika és Franciaország szárazföldi részének összekötése hárul. Nagyjából tevékenysége kétharmadát Marseille és Korzika között végzi a közszolgáltatási megbízás keretében. Ezért a magánbefektetőket védi a felmondási záradék a kereskedelmi kockázattal szemben az SNCM tevékenységeinek többségére vonatkozóan. Ezt a kockázatot valójában egyedül az állam viseli. |
| --- | --- |

315.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tőkeemelés körülményei önmagukban igazolják, hogy a magán- és az állami befektetők nem azonos kockázatokat vállalnak. A felmondási záradék létezése és az ahhoz csatolt feltételek elegendőek annak megmutatására, hogy a kockázatot illetően az eredmény a magánbefektető és az állami befektető részére nem ugyanaz, ha teljesülnek a záradékban meghatározott feltételek. Az egyetértési megállapodással összhangban a magánbefektetőknek lehetőségük van befektetésük visszavonására és visszaszerzésére a Bizottság, a Törvényszék vagy a Bíróság negatív döntése, vagy a közszolgáltatási megbízás meg nem újítása esetén. A felmondási záradék ezen utóbbi része annál is inkább büntető jellegű az állam számára, mert az SNCM alaptevékenységét érinti. Az SNCM az az üzemeltető, amelyre Korzika és Franciaország szárazföldi részének összekötése hárul. Nagyjából tevékenysége kétharmadát Marseille és Korzika között végzi a közszolgáltatási megbízás keretében. Ezért a magánbefektetőket védi a felmondási záradék a kereskedelmi kockázattal szemben az SNCM tevékenységeinek többségére vonatkozóan. Ezt a kockázatot valójában egyedül az állam viseli.

| 316. | A fent említett felmondási záradékra való hivatkozás olyan kötelezettséget hozna létre, hogy az SNCM-nek vissza kellene térítenie a vevők minden tőke-hozzájárulását e magánbefektetők javára. Ennek az lenne a következménye, hogy ismét a CGMF-é lenne az SNCM tőkéjének 100 %-a egy olyan időben, amikor a felszámolás és így az állami befektetés jelentős része elvesztésének kockázata lényegesen megnő. |
| --- | --- |

316.

A fent említett felmondási záradékra való hivatkozás olyan kötelezettséget hozna létre, hogy az SNCM-nek vissza kellene térítenie a vevők minden tőke-hozzájárulását e magánbefektetők javára. Ennek az lenne a következménye, hogy ismét a CGMF-é lenne az SNCM tőkéjének 100 %-a egy olyan időben, amikor a felszámolás és így az állami befektetés jelentős része elvesztésének kockázata lényegesen megnő.

| 317. | Ami a magánrészvényesek általi vásárlási ígéretet illeti, erre a CGMF nem hivatkozhat az SNCM csődtömeggondnoksága vagy felszámolása esetén. Ez megerősíti, hogy nehézségek esetén ez a lehetőség nem áll fenn, és a kockázatokat lényegében a CGMF és így az állam viseli. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vásárlási ígéretet nem lehet a felmondási záradék ellenpárjának tekinteni. |
| --- | --- |

317.

Ami a magánrészvényesek általi vásárlási ígéretet illeti, erre a CGMF nem hivatkozhat az SNCM csődtömeggondnoksága vagy felszámolása esetén. Ez megerősíti, hogy nehézségek esetén ez a lehetőség nem áll fenn, és a kockázatokat lényegében a CGMF és így az állam viseli. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vásárlási ígéretet nem lehet a felmondási záradék ellenpárjának tekinteni.

| 318. | Továbbá a Bizottság nem tudja elfogadni a francia hatóságok érvét, hogy az egyetértési megállapodás egy sor olyan garanciát tartalmazott, amellyel az állam befektetésének megvédése volt a szándék. A vevőkre rótt kötelezettségek nem jelentenek további kockázatokat vagy a vevőket terhelő olyan korlátozásokat, amelyek a CGMF-ével összehasonlítható helyzetben hagynák őket. Az egyedüli szándék velük az, hogy abban az időszakban, amikor a magánvevők igénybe vehetik a felmondási záradékot, az utóbbiak ne hajtsanak végre semmilyen jogi módosítást az SNCM-ben, és csak olyan intézkedéseket hajtsanak végre, amilyenekre az üzleti terv és a szociális paktum megvalósításához szükség van. |
| --- | --- |

318.

Továbbá a Bizottság nem tudja elfogadni a francia hatóságok érvét, hogy az egyetértési megállapodás egy sor olyan garanciát tartalmazott, amellyel az állam befektetésének megvédése volt a szándék. A vevőkre rótt kötelezettségek nem jelentenek további kockázatokat vagy a vevőket terhelő olyan korlátozásokat, amelyek a CGMF-ével összehasonlítható helyzetben hagynák őket. Az egyedüli szándék velük az, hogy abban az időszakban, amikor a magánvevők igénybe vehetik a felmondási záradékot, az utóbbiak ne hajtsanak végre semmilyen jogi módosítást az SNCM-ben, és csak olyan intézkedéseket hajtsanak végre, amilyenekre az üzleti terv és a szociális paktum megvalósításához szükség van.

| 319. | Továbbá, ahogy 2012. szeptember 11-én hozott ítéletében a Törvényszék hangsúlyozza, a várható hozam elemzése önmagában nem elegendő olyan következtetés levonásához, hogy a befektetést az állam piaci feltételek mellett hajtotta végre, tekintettel arra a tényre, hogy a kockázatok nem oszlanak meg igazságosan az állami és a magánbefektetők között. |
| --- | --- |

319.

Továbbá, ahogy 2012. szeptember 11-én hozott ítéletében a Törvényszék hangsúlyozza, a várható hozam elemzése önmagában nem elegendő olyan következtetés levonásához, hogy a befektetést az állam piaci feltételek mellett hajtotta végre, tekintettel arra a tényre, hogy a kockázatok nem oszlanak meg igazságosan az állami és a magánbefektetők között.

| 320. | Az intézkedés még abban az esetben is megfelelhet a piacgazdasági magánbefektető elvének, ha az „azonos feltételekkel megvalósított befektetések” („pari passu”) feltétel nem teljesül. Ilyen esetekben ki kell mutatni, hogy az állam ugyanúgy járt el, mint hasonló helyzetben egy körültekintő magánbefektető, például a befektetés jövedelmezősége előzetes elemzésének elvégzésével. Ugyanakkor a francia hatóságok semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak ilyen előzetes elemzésre. Észrevételeikben csak utólag vélték úgy, hogy a [...] (60) %-os rögzített megtérülési ráta megfelelő lenne egy magánbefektető részére, összehasonlítva az állam által kibocsátott OAT (Obligation Assimilable du Trésor) megtérülési rátájával, amely akkoriban 3,72 % és 3,95 % között volt. Ugyanakkor semmilyen elemzéssel nem szolgáltak, amely azt mutatta volna, hogy 10 %-os ráta elfogadható lenne egy magánbefektető részére, tekintettel az állam által viselt kockázatokra, pl. a megszüntetési záradékkal és a vállalkozás helyzetével kapcsolatos kockázatokra. |
| --- | --- |

320.

Az intézkedés még abban az esetben is megfelelhet a piacgazdasági magánbefektető elvének, ha az „azonos feltételekkel megvalósított befektetések” („pari passu”) feltétel nem teljesül. Ilyen esetekben ki kell mutatni, hogy az állam ugyanúgy járt el, mint hasonló helyzetben egy körültekintő magánbefektető, például a befektetés jövedelmezősége előzetes elemzésének elvégzésével. Ugyanakkor a francia hatóságok semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak ilyen előzetes elemzésre. Észrevételeikben csak utólag vélték úgy, hogy a [...] (60) %-os rögzített megtérülési ráta megfelelő lenne egy magánbefektető részére, összehasonlítva az állam által kibocsátott OAT (Obligation Assimilable du Trésor) megtérülési rátájával, amely akkoriban 3,72 % és 3,95 % között volt. Ugyanakkor semmilyen elemzéssel nem szolgáltak, amely azt mutatta volna, hogy 10 %-os ráta elfogadható lenne egy magánbefektető részére, tekintettel az állam által viselt kockázatokra, pl. a megszüntetési záradékkal és a vállalkozás helyzetével kapcsolatos kockázatokra.

| 321. | Mindenekelőtt a [...] (60) %-os ráta csak a 8,75 millió EUR-s tőke-hozzájárulásra vonatkozik, de bármilyen elemzésnek figyelembe kellett volna vennie az egyetértési megállapodásban elfogadott teljes állami hozzájárulást. Mivel a 158 millió EUR-s negatív eladási árhoz vagy a 38,5 millió EUR folyószámla-előleghez semmilyen megtérülés nem kötődik, a 2006-os privatizáció idején az állam SNCM-be való teljes befektetésének megtérülési rátája sokkal alacsonyabb lett volna, mint az OAT megtérülési rátája. Tekintettel a vonatkozó kockázatokra, ezt a rátát egy piacgazdasági magánbefektető nem fogadta volna el. |
| --- | --- |

321.

Mindenekelőtt a [...] (60) %-os ráta csak a 8,75 millió EUR-s tőke-hozzájárulásra vonatkozik, de bármilyen elemzésnek figyelembe kellett volna vennie az egyetértési megállapodásban elfogadott teljes állami hozzájárulást. Mivel a 158 millió EUR-s negatív eladási árhoz vagy a 38,5 millió EUR folyószámla-előleghez semmilyen megtérülés nem kötődik, a 2006-os privatizáció idején az állam SNCM-be való teljes befektetésének megtérülési rátája sokkal alacsonyabb lett volna, mint az OAT megtérülési rátája. Tekintettel a vonatkozó kockázatokra, ezt a rátát egy piacgazdasági magánbefektető nem fogadta volna el.

| 322. | Figyelemmel az előbbiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ítélkezési gyakorlat által meghatározott kritériumok, hogy eleve zárják ki a kérdéses intézkedés támogatás jellegét, nem teljesülnek. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam 8,75 millió EUR-s tőkehozzájárulása gazdasági előnnyel jár az SNCM részére, amennyiben erre a hozzájárulásra a magántőke hozzájárulásával párhuzamosan került sor olyan feltételek mellett, amelyek nem összehasonlíthatóak az uniós esetjog értelmében. Következésképpen a kérdéses intézkedés állami támogatást jelent az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

322.

Figyelemmel az előbbiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ítélkezési gyakorlat által meghatározott kritériumok, hogy eleve zárják ki a kérdéses intézkedés támogatás jellegét, nem teljesülnek. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam 8,75 millió EUR-s tőkehozzájárulása gazdasági előnnyel jár az SNCM részére, amennyiben erre a hozzájárulásra a magántőke hozzájárulásával párhuzamosan került sor olyan feltételek mellett, amelyek nem összehasonlíthatóak az uniós esetjog értelmében. Következésképpen a kérdéses intézkedés állami támogatást jelent az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

6.1.4.   Egyéneknek nyújtott támogatást magukban foglaló intézkedések (38,5 millió EUR)

| 323. | A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ez a finanszírozás egyéneknek nyújtott támogatás, amelyből a vállalkozásnak nem származik haszna, ezért nem állami támogatás. Az érdekelt felek, a CCF és a STIM, vitatták ezen intézkedések egyéneknek nyújtott támogatásként történő kategorizálását, mert úgy vélik, hogy az intézkedés közvetett pozitív hatásokat generálhat az SNCM számára. |
| --- | --- |

323.

A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ez a finanszírozás egyéneknek nyújtott támogatás, amelyből a vállalkozásnak nem származik haszna, ezért nem állami támogatás. Az érdekelt felek, a CCF és a STIM, vitatták ezen intézkedések egyéneknek nyújtott támogatásként történő kategorizálását, mert úgy vélik, hogy az intézkedés közvetett pozitív hatásokat generálhat az SNCM számára.

| 324. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az a tény, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás közvetlen kedvezményezettjei munkavállalók, nem elegendő a munkaadójuk javát szolgáló támogatás hiányának bizonyítására. A Törvényszék szerint: „az a tény, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás közvetlen kedvezményezettjei munkavállalók, nem elegendő annak bizonyítására, hogy a munkaadójuk nem részesült támogatásban” (155). |
| --- | --- |

324.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az a tény, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás közvetlen kedvezményezettjei munkavállalók, nem elegendő a munkaadójuk javát szolgáló támogatás hiányának bizonyítására. A Törvényszék szerint: „az a tény, hogy az egyéneknek nyújtott támogatás közvetlen kedvezményezettjei munkavállalók, nem elegendő annak bizonyítására, hogy a munkaadójuk nem részesült támogatásban” (155).

| 325. | Amint azt a Törvényszék is jelzi 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének 138. pontjában, „Annak vizsgálata érdekében tehát, hogy ezen egyéneknek nyújtott támogatások az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek-e, azt kell eldönteni, hogy az SNCM olyan közvetett gazdasági előnyben részesül-e, amely lehetővé teszi számára, hogy ne viselje azokat a költségeket, amelyeknek rendes körülmények között a saját pénzügyi forrásait kellett volna terhelniük, vagyis megakadályozza, hogy a piaci erők kifejtsék rendes hatásukat.” |
| --- | --- |

325.

Amint azt a Törvényszék is jelzi 2012. szeptember 11-én hozott ítéletének 138. pontjában, „Annak vizsgálata érdekében tehát, hogy ezen egyéneknek nyújtott támogatások az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek-e, azt kell eldönteni, hogy az SNCM olyan közvetett gazdasági előnyben részesül-e, amely lehetővé teszi számára, hogy ne viselje azokat a költségeket, amelyeknek rendes körülmények között a saját pénzügyi forrásait kellett volna terhelniük, vagyis megakadályozza, hogy a piaci erők kifejtsék rendes hatásukat.”

| 326. | Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy az egyetértési megállapodás szerint ez az intézkedés az állam által a magánpartnerek irányába vállalt kötelezettség, amely „azon esetleges kilépések vagy (bármilyen jellegű) munkaszerződés-szegések költségrészének finanszírozására szolgál, amely hozzáadódik a munkáltató által fizetendő mindennemű összegekhez...” Amint a Törvényszék a 2012. szeptember 11-én hozott ítélet 145. bekezdésében kimondja, ezen egyéneknek nyújtott támogatás belefoglalása az értékesítési megállapodásba arra utal, hogy előnyt biztosít. A felek azért vették igénybe, mert valamilyen előnyük származott belőle. |
| --- | --- |

326.

Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy az egyetértési megállapodás szerint ez az intézkedés az állam által a magánpartnerek irányába vállalt kötelezettség, amely „azon esetleges kilépések vagy (bármilyen jellegű) munkaszerződés-szegések költségrészének finanszírozására szolgál, amely hozzáadódik a munkáltató által fizetendő mindennemű összegekhez...” Amint a Törvényszék a 2012. szeptember 11-én hozott ítélet 145. bekezdésében kimondja, ezen egyéneknek nyújtott támogatás belefoglalása az értékesítési megállapodásba arra utal, hogy előnyt biztosít. A felek azért vették igénybe, mert valamilyen előnyük származott belőle.

| 327. | Ezért e támogatás alkalmas arra, hogy gazdasági előnnyel járjon az SNCM számára azzal, hogy mentesíti a bizonyos dolgozók esetleges jövőbeli távozásával kapcsolatos minden költség viselésének terhétől. Ha az állam mentesít egy vállalkozást ezen költségektől, az utóbbi ténylegesen előnyben részesül. A Bizottság hangsúlyozza, hogy e kiegészítő szociális intézkedések szándéka a vállalkozás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges leépítési tervek végrehajtásának elősegítése, és ezen intézkedéseket nem jogszabály írja elő. Ebben az esetben az SNCM-en belüli szervezett fellépések gyakorisága azt mutatja, hogy egy szociális terv végrehajtása a vállalkozásnál majdnem hogy garantálja a sztrájkokat és más szervezett fellépéseket. Egyáltalán nem kétséges, hogy ezek a kiegészítő szociális intézkedések előnyt jelentenek az SNCM számára. |
| --- | --- |

327.

Ezért e támogatás alkalmas arra, hogy gazdasági előnnyel járjon az SNCM számára azzal, hogy mentesíti a bizonyos dolgozók esetleges jövőbeli távozásával kapcsolatos minden költség viselésének terhétől. Ha az állam mentesít egy vállalkozást ezen költségektől, az utóbbi ténylegesen előnyben részesül. A Bizottság hangsúlyozza, hogy e kiegészítő szociális intézkedések szándéka a vállalkozás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges leépítési tervek végrehajtásának elősegítése, és ezen intézkedéseket nem jogszabály írja elő. Ebben az esetben az SNCM-en belüli szervezett fellépések gyakorisága azt mutatja, hogy egy szociális terv végrehajtása a vállalkozásnál majdnem hogy garantálja a sztrájkokat és más szervezett fellépéseket. Egyáltalán nem kétséges, hogy ezek a kiegészítő szociális intézkedések előnyt jelentenek az SNCM számára.

| 328. | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak számít. |
| --- | --- |

328.

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak számít.

6.1.5.   A 2002-ben szerkezetátalakítási támogatásként megítélt 15,81 millió EUR-s egyenleg

| 329. | A 2006-os intézkedések lényegesen megnövelik a 2002-es terv szerint vizsgált 69,29 millió EUR szerkezetátalakítási támogatást, és a szerkezetátalakítási terv és költsége módosításának tekinthetőek. Amikor a privatizációt célul tűzték ki, a szerkezetátalakítási terv még folyamatban volt. Ugyanakkor az életképesség helyreállításának szándékolt célját az SNCM nem érte el. A Törvényszék kiemelte: „ezzel összefüggésben meg kell állapítani, hogy a 2006. évi határozat egyértelmű a tekintetben, hogy mivel a 2006. évi tervben a szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatási elemek vannak, azokat a 2002. évi terv szerinti szerkezetátalakítási támogatással együtt kell elemezni ...” (156). A Törvényszék hangsúlyozza, hogy ezt az elemzést „szilárd alapon” végezték. A 69,29 millió EUR-s összeg tartalmazza a szerkezetátalakítási terv első részleteként 2002-ben nyújtott 66 millió EUR-t és a második részletként 2005-ben biztosított 3,29 millió EUR támogatást. |
| --- | --- |

329.

A 2006-os intézkedések lényegesen megnövelik a 2002-es terv szerint vizsgált 69,29 millió EUR szerkezetátalakítási támogatást, és a szerkezetátalakítási terv és költsége módosításának tekinthetőek. Amikor a privatizációt célul tűzték ki, a szerkezetátalakítási terv még folyamatban volt. Ugyanakkor az életképesség helyreállításának szándékolt célját az SNCM nem érte el. A Törvényszék kiemelte: „ezzel összefüggésben meg kell állapítani, hogy a 2006. évi határozat egyértelmű a tekintetben, hogy mivel a 2006. évi tervben a szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatási elemek vannak, azokat a 2002. évi terv szerinti szerkezetátalakítási támogatással együtt kell elemezni ...” (156). A Törvényszék hangsúlyozza, hogy ezt az elemzést „szilárd alapon” végezték. A 69,29 millió EUR-s összeg tartalmazza a szerkezetátalakítási terv első részleteként 2002-ben nyújtott 66 millió EUR-t és a második részletként 2005-ben biztosított 3,29 millió EUR támogatást.

| 330. | A 2002-es szerkezetátalakítási terv szerint nyújtott támogatás ezen összegéből valójában 53,4 millió EUR vonatkozik a közszolgáltatási megbízásra. Mivel a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítélete megerősítette e támogatás jogszerűségét, a Bizottságnak együttesen kell vizsgálnia a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét, vagyis a 2002-es szerkezetátalakítási művelet során biztosított 15,81 millió EUR-t, valamint az összes 2006-os intézkedés összeegyeztethetőségét, figyelemmel a 2004-es iránymutatásokra. |
| --- | --- |

330.

A 2002-es szerkezetátalakítási terv szerint nyújtott támogatás ezen összegéből valójában 53,4 millió EUR vonatkozik a közszolgáltatási megbízásra. Mivel a Törvényszék 2012. szeptember 11-én hozott ítélete megerősítette e támogatás jogszerűségét, a Bizottságnak együttesen kell vizsgálnia a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét, vagyis a 2002-es szerkezetátalakítási művelet során biztosított 15,81 millió EUR-t, valamint az összes 2006-os intézkedés összeegyeztethetőségét, figyelemmel a 2004-es iránymutatásokra.

6.2.   A 2002-BEN ÉS 2006-BAN KIFIZETETT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

6.2.1.   Figyelembe veendő iránymutatások

| 331. | A Bizottság megállapítja, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási terv vizsgálata az 1999-es iránymutatások szerint történt. Azt is megállapítja, hogy a 2002-es tervet integráló új 2006-os intézkedések későbbre keltezik az új 2004-es iránymutatások hatálybalépését, és végrehajtásukra azt megelőzően került sor, hogy a Bizottság engedélyezte őket. |
| --- | --- |

331.

A Bizottság megállapítja, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási terv vizsgálata az 1999-es iránymutatások szerint történt. Azt is megállapítja, hogy a 2002-es tervet integráló új 2006-os intézkedések későbbre keltezik az új 2004-es iránymutatások hatálybalépését, és végrehajtásukra azt megelőzően került sor, hogy a Bizottság engedélyezte őket.

| 332. | A 2004-es iránymutatások (157) által meghatározott átmeneti szabályokkal összhangban ezek az iránymutatások vonatkoznak a támogatásra, amennyiben ez olyan jogellenes támogatás, amelynek egy részét az iránymutatások hatálybalépését követően ítélték oda. |
| --- | --- |

332.

A 2004-es iránymutatások (157) által meghatározott átmeneti szabályokkal összhangban ezek az iránymutatások vonatkoznak a támogatásra, amennyiben ez olyan jogellenes támogatás, amelynek egy részét az iránymutatások hatálybalépését követően ítélték oda.

| 333. | Következésképpen, mivel a 2006-os intézkedések támogatást jelentenek, ezeket a 2002-ben indított szerkezetátalakítási műveletek szerves részének kell tekinteni, és ezekkel együtt kell elemezni. Így e támogatás összeegyeztethetőségét a 2004-es iránymutatások szerint fogják elemezni. |
| --- | --- |

333.

Következésképpen, mivel a 2006-os intézkedések támogatást jelentenek, ezeket a 2002-ben indított szerkezetátalakítási műveletek szerves részének kell tekinteni, és ezekkel együtt kell elemezni. Így e támogatás összeegyeztethetőségét a 2004-es iránymutatások szerint fogják elemezni.

6.2.2.   „Nehéz helyzetben lévő vállalkozás”

| 334. | A szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultság érdekében a vállalkozásnak nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie az iránymutatások értelmében. |
| --- | --- |

334.

A szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultság érdekében a vállalkozásnak nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie az iránymutatások értelmében.

| 335. | Jelen esetben a Bizottság rámutat, hogy e feltétel teljesülése megállapításra került a Bizottság 2002. július 17-i, az SNCM javára történő megmentési támogatásról szóló határozatában (158), valamint a 2002. augusztus 19-i, a feltőkésítési tervvel kapcsolatban az SNCM 2001-re vonatkozó éves pénzügyi kimutatása alapján hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban. |
| --- | --- |

335.

Jelen esetben a Bizottság rámutat, hogy e feltétel teljesülése megállapításra került a Bizottság 2002. július 17-i, az SNCM javára történő megmentési támogatásról szóló határozatában (158), valamint a 2002. augusztus 19-i, a feltőkésítési tervvel kapcsolatban az SNCM 2001-re vonatkozó éves pénzügyi kimutatása alapján hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban.

| 336. | E határozat céljából a Bizottság ellenőrizte, hogy az SNCM a vállalat 2002-es pénzügyi kimutatása alapján megfelelt az említett feltételnek. A vállalat (szabályozott céltartalékokat nem tartalmazó) (159) tőkéje még mindig negatív volt: 2002-ben –26,5 millió EUR, szemben a 2001-es –30,7 millió EUR-val. Ez a szint a vállalat jegyzett tőkéje több mint felének elvesztését jelenti, amely tőke több mint egynegyede tűnt el az értesítést követő 12 hónapban, kielégítve így az iránymutatások 10. a) pontjában leírt feltételt. |
| --- | --- |

336.

E határozat céljából a Bizottság ellenőrizte, hogy az SNCM a vállalat 2002-es pénzügyi kimutatása alapján megfelelt az említett feltételnek. A vállalat (szabályozott céltartalékokat nem tartalmazó) (159) tőkéje még mindig negatív volt: 2002-ben –26,5 millió EUR, szemben a 2001-es –30,7 millió EUR-val. Ez a szint a vállalat jegyzett tőkéje több mint felének elvesztését jelenti, amely tőke több mint egynegyede tűnt el az értesítést követő 12 hónapban, kielégítve így az iránymutatások 10. a) pontjában leírt feltételt.

| 337. | A részvénytőke változásán túl a Bizottság többek között az alábbiakat állapítja meg:






  — | 2001 és 2002 között az adózás előtti veszteségek a 2001-es 5,1 millió EUR-ról 2002-ben 5,8 millió EUR-ra nőttek, és a nettó veszteségeket 2002-ben csak több hajó eladása révén sikerült csökkenteni, |
| --- | --- | --- |

337.

A részvénytőke változásán túl a Bizottság többek között az alábbiakat állapítja meg:

—

2001 és 2002 között az adózás előtti veszteségek a 2001-es 5,1 millió EUR-ról 2002-ben 5,8 millió EUR-ra nőttek, és a nettó veszteségeket 2002-ben csak több hajó eladása révén sikerült csökkenteni,

| — | az SNCM pénzforgalma a 2001. végi 39,2 millió EUR-ról, 2002 végére 35,7 millió EUR-ra csökkent, |
| --- | --- |

—

az SNCM pénzforgalma a 2001. végi 39,2 millió EUR-ról, 2002 végére 35,7 millió EUR-ra csökkent,

| — | a lízing nélkül számított nettó pénzügyi tartozások 2000 és 2002 között 135,8 millió EUR-ról 144,8 millió EUR-ra nőttek, |
| --- | --- |

—

a lízing nélkül számított nettó pénzügyi tartozások 2000 és 2002 között 135,8 millió EUR-ról 144,8 millió EUR-ra nőttek,

| — | a pénzügyi kiadások (kamatok és hasonló költségek) a 2000-es 7 millió EUR-ról 2002-ben 9,503 millió EUR-ra emelkedtek. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi kiadások (kamatok és hasonló költségek) a 2000-es 7 millió EUR-ról 2002-ben 9,503 millió EUR-ra emelkedtek.

| 338. | Ezenkívül a francia hatóságok megerősítették a Bizottságnak, hogy eladósodottsága miatt a bankok már nem kölcsönöznek pénzt a vállalatnak, annak ellenére, hogy az SNCM fedezetként felajánlotta jelzálogtól és más terhektől mentes legújabb hajóit. |
| --- | --- |

338.

Ezenkívül a francia hatóságok megerősítették a Bizottságnak, hogy eladósodottsága miatt a bankok már nem kölcsönöznek pénzt a vállalatnak, annak ellenére, hogy az SNCM fedezetként felajánlotta jelzálogtól és más terhektől mentes legújabb hajóit.

| 339. | A közszolgáltatási megbízásról szóló megállapodás semmit sem változtatott ezen az elemzésen. Jóllehet a megállapodás – a szerkezetátalakítási terv sikerével együtt – kétségtelenül hozzásegítette az SNCM-et pozitív működési eredmények eléréséhez, továbbra is fennáll, hogy akut tőkehiánya, növekvő eladósodottsága és a szerkezetátalakítási terv szerinti működési intézkedések költsége – bizonyos időn belül – várhatóan a vállalat felszámolásához vezet. |
| --- | --- |

339.

A közszolgáltatási megbízásról szóló megállapodás semmit sem változtatott ezen az elemzésen. Jóllehet a megállapodás – a szerkezetátalakítási terv sikerével együtt – kétségtelenül hozzásegítette az SNCM-et pozitív működési eredmények eléréséhez, továbbra is fennáll, hogy akut tőkehiánya, növekvő eladósodottsága és a szerkezetátalakítási terv szerinti működési intézkedések költsége – bizonyos időn belül – várhatóan a vállalat felszámolásához vezet.

| 340. | Mivel a szerkezetátalakítási időszak a 2002–2006-os évekre terjedt ki, ellenőrizni kell, hogy az SNCM eleget tett-e az említett feltételnek ebben az időszakban és különösen akkor, amikor a friss állami pénzek beinjekciózására vonatkozó döntés született. |
| --- | --- |

340.

Mivel a szerkezetátalakítási időszak a 2002–2006-os évekre terjedt ki, ellenőrizni kell, hogy az SNCM eleget tett-e az említett feltételnek ebben az időszakban és különösen akkor, amikor a friss állami pénzek beinjekciózására vonatkozó döntés született.

| 341. | A 2003-as határozat megjegyezte, hogy az SNCM a 2001-es és 2002-es pénzügyi években teljesítette ezt a kritériumot (160). |
| --- | --- |

341.

A 2003-as határozat megjegyezte, hogy az SNCM a 2001-es és 2002-es pénzügyi években teljesítette ezt a kritériumot (160).

| 342. | Most azt kell ellenőrizni, hogy az SNCM a 2003–2005-ös pénzügyi években is megfelelt-e a feltételnek, vagyis az SNCM privatizálásával kapcsolatban 2006-ban végrehajtott új intézkedéseket megelőző utolsó teljes pénzügyi években. |
| --- | --- |

342.

Most azt kell ellenőrizni, hogy az SNCM a 2003–2005-ös pénzügyi években is megfelelt-e a feltételnek, vagyis az SNCM privatizálásával kapcsolatban 2006-ban végrehajtott új intézkedéseket megelőző utolsó teljes pénzügyi években.

| 343. | Amint már a 73. és további preambulum bekezdésekben jeleztük, az SNCM helyzete 2004-ben és 2005-ben jelentősen romlott. A vállalat adózás előtti nyeresége 2004-ben –32,6 millió EUR, 2005-ben pedig –25,8 millió EUR volt. A nettó nyereség 2004-ben –29,7 millió EUR-t, 2005-ben pedig –28,8 millió EUR-t tett ki. 2005-ben a saját tőke (–1,7 millió EUR) 25,5 millió EUR-val esett 2004-hez képest. Ez a csökkenés a cég részvénytőkéje több mint felének kimerítését jelentette úgy, hogy e tőke több mint egynegyedét a megelőző 12 hónap során veszítették el, teljesítve ezzel a 2004-es iránymutatások 10. a) pontjában meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

343.

Amint már a 73. és további preambulum bekezdésekben jeleztük, az SNCM helyzete 2004-ben és 2005-ben jelentősen romlott. A vállalat adózás előtti nyeresége 2004-ben –32,6 millió EUR, 2005-ben pedig –25,8 millió EUR volt. A nettó nyereség 2004-ben –29,7 millió EUR-t, 2005-ben pedig –28,8 millió EUR-t tett ki. 2005-ben a saját tőke (–1,7 millió EUR) 25,5 millió EUR-val esett 2004-hez képest. Ez a csökkenés a cég részvénytőkéje több mint felének kimerítését jelentette úgy, hogy e tőke több mint egynegyedét a megelőző 12 hónap során veszítették el, teljesítve ezzel a 2004-es iránymutatások 10. a) pontjában meghatározott kritériumokat.

| 344. | Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM a 2004-es iránymutatások értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősíthető. |
| --- | --- |

344.

Figyelemmel a fentiekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM a 2004-es iránymutatások értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősíthető.

6.2.2.1.   Saját hozzájárulás

| 345. | Az iránymutatások 43. pontja szerint „A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a vállalkozás, a részvényesek vagy a vállalkozást magában foglaló csoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében, a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Ezen elbírálás figyelembe vesz minden előzőleg nyújtott megmentési támogatást. A támogatás kedvezményezettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból, ideértve olyan eszközeik eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni várt nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie.” |
| --- | --- |

345.

Az iránymutatások 43. pontja szerint „A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a vállalkozás, a részvényesek vagy a vállalkozást magában foglaló csoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében, a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Ezen elbírálás figyelembe vesz minden előzőleg nyújtott megmentési támogatást. A támogatás kedvezményezettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból, ideértve olyan eszközeik eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni várt nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie.”

| 346. | Az iránymutatások 44. pontja kiköti, hogy „A Bizottság általában az alábbi hozzájárulásokat tekinti megfelelőnek a szerkezetátalakításhoz: kisvállalkozások esetében legalább 25 %, közepes méretű vállalkozások esetében legalább 40 % és nagyvállalatok esetében legalább 50 %. Kivételes körülmények között és különösen a tagállam által tanúsított nehéz helyzetekben a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat.” |
| --- | --- |

346.

Az iránymutatások 44. pontja kiköti, hogy „A Bizottság általában az alábbi hozzájárulásokat tekinti megfelelőnek a szerkezetátalakításhoz: kisvállalkozások esetében legalább 25 %, közepes méretű vállalkozások esetében legalább 40 % és nagyvállalatok esetében legalább 50 %. Kivételes körülmények között és különösen a tagállam által tanúsított nehéz helyzetekben a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat.”

| 347. | Az iránymutatások 7. pontja azt is meghatározza, hogy „még egyértelműbbé kell tenni azt az alapelvet, hogy [a kedvezményezett szerkezetátalakításhoz való lényeges hozzájárulásának] valósnak kell lennie és nem szabad támogatásból származnia. A kedvezményezett hozzájárulásának kettős célja van: egyfelől azt mutatja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat ésszerű időn belül újra életképes lesz. Másfelől biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás arra a minimumra korlátozódik, amely az életképesség helyreállításához szükséges és egyben korlátozza a verseny torzulását ...” |
| --- | --- |

347.

Az iránymutatások 7. pontja azt is meghatározza, hogy „még egyértelműbbé kell tenni azt az alapelvet, hogy [a kedvezményezett szerkezetátalakításhoz való lényeges hozzájárulásának] valósnak kell lennie és nem szabad támogatásból származnia. A kedvezményezett hozzájárulásának kettős célja van: egyfelől azt mutatja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat ésszerű időn belül újra életképes lesz. Másfelől biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás arra a minimumra korlátozódik, amely az életképesség helyreállításához szükséges és egyben korlátozza a verseny torzulását ...”

| 348. | Az ítélkezési gyakorlat ugyancsak hangsúlyozza, hogy a saját hozzájárulásnak jeleznie kell, hogy a piacok hisznek az életképesség helyreállításának megvalósíthatóságában (161). A Bizottság hangsúlyozza, hogy ez a követelmény különösen releváns az SNCM-et illetően, annak 2002 óta tapasztalható helyzete miatt. A Bizottság rámutat, hogy a 2002-es első szerkezetátalakítási intézkedések nem érték el a kívánt eredményeket. Néhányuknak vagy nem tettek eleget, vagy nem valósították meg (lásd a 351. preambulumbekezdést). Mivel az SNCM nem volt képes teljes mértékben végrehajtani ezeket a kezdeti szerkezetátalakítási intézkedéseket, 2004-től kezdődően tovább romlott a gazdasági és pénzügyi helyzete (lásd a 73–75. preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

348.

Az ítélkezési gyakorlat ugyancsak hangsúlyozza, hogy a saját hozzájárulásnak jeleznie kell, hogy a piacok hisznek az életképesség helyreállításának megvalósíthatóságában (161). A Bizottság hangsúlyozza, hogy ez a követelmény különösen releváns az SNCM-et illetően, annak 2002 óta tapasztalható helyzete miatt. A Bizottság rámutat, hogy a 2002-es első szerkezetátalakítási intézkedések nem érték el a kívánt eredményeket. Néhányuknak vagy nem tettek eleget, vagy nem valósították meg (lásd a 351. preambulumbekezdést). Mivel az SNCM nem volt képes teljes mértékben végrehajtani ezeket a kezdeti szerkezetátalakítási intézkedéseket, 2004-től kezdődően tovább romlott a gazdasági és pénzügyi helyzete (lásd a 73–75. preambulumbekezdést).

| 349. | 2002-ben a szerkezetátalakítási költségek 46 millió EUR-t tesznek ki. Ami a 2006-os intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek összege megfelelt a támogatás összegének (162), vagyis 202,5 millió EUR, plusz a magánpartnerek 26,25 millió EUR-s tőke-hozzájárulása, azaz mindösszesen 274,8 millió EUR. A saját hozzájárulás összetétele: 42,385 millió EUR nettó eszközértékesítés és a magánpartnerek 26,25 millió EUR-s tőkeemelése, vagyis összesen 68,635 millió EUR saját hozzájárulás. Következésképpen, a 2006-os új intézkedéseket figyelembe véve, a saját hozzájárulás 25 %-ot tett ki, miközben az irányelvek előírják, hogy legalább 50 %-nak kell lennie. A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok nem hivatkoztak kivételes körülményekre és különös nehézség eseteire, amikor a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat. Minden esetre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem voltak olyan kivételes körülmények, amelyek indokolták volna a 2004-es irányelvek által megkövetelt saját hozzájárulás szintjének csökkentését. |
| --- | --- |

349.

2002-ben a szerkezetátalakítási költségek 46 millió EUR-t tesznek ki. Ami a 2006-os intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek összege megfelelt a támogatás összegének (162), vagyis 202,5 millió EUR, plusz a magánpartnerek 26,25 millió EUR-s tőke-hozzájárulása, azaz mindösszesen 274,8 millió EUR. A saját hozzájárulás összetétele: 42,385 millió EUR nettó eszközértékesítés és a magánpartnerek 26,25 millió EUR-s tőkeemelése, vagyis összesen 68,635 millió EUR saját hozzájárulás. Következésképpen, a 2006-os új intézkedéseket figyelembe véve, a saját hozzájárulás 25 %-ot tett ki, miközben az irányelvek előírják, hogy legalább 50 %-nak kell lennie. A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok nem hivatkoztak kivételes körülményekre és különös nehézség eseteire, amikor a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat. Minden esetre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem voltak olyan kivételes körülmények, amelyek indokolták volna a 2004-es irányelvek által megkövetelt saját hozzájárulás szintjének csökkentését.

| 350. | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási törekvéshez még mindig elégtelen, tekintettel az iránymutatások rendelkezéseire. |
| --- | --- |

350.

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az SNCM saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási törekvéshez még mindig elégtelen, tekintettel az iránymutatások rendelkezéseire.

6.2.2.2.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| 351. | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeit fejezte ki az SNCM hosszú távú életképességét illetően, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | az SNCM nem tervezte valamennyi veszteséges tevékenységének abbahagyását, |
| --- | --- | --- |

351.

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeit fejezte ki az SNCM hosszú távú életképességét illetően, különös tekintettel az alábbiakra:

—

az SNCM nem tervezte valamennyi veszteséges tevékenységének abbahagyását,

| — | a szerkezetátalakítási terv sikere szorosan kapcsolódott a Marseille és Korzika közötti 2007. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó közszolgáltatási megbízás odaítéléséhez, |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási terv sikere szorosan kapcsolódott a Marseille és Korzika közötti 2007. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó közszolgáltatási megbízás odaítéléséhez,

| — | a legénység létszámának a 2002-es tervben meghatározott előre jelzett csökkentéseit nem tartották be, és nem érték el a 10 %-os termelékenység-növekedést, |
| --- | --- |

—

a legénység létszámának a 2002-es tervben meghatározott előre jelzett csökkentéseit nem tartották be, és nem érték el a 10 %-os termelékenység-növekedést,

| — | a 400 teljes munkaidős állásnak megfelelő csökkentés és a 2006-os tervben meghatározott termelékenységi intézkedések nem voltak megfelelőek a 2002-es tervhez képest bekövetkezett csúszások miatt. |
| --- | --- |

—

a 400 teljes munkaidős állásnak megfelelő csökkentés és a 2006-os tervben meghatározott termelékenységi intézkedések nem voltak megfelelőek a 2002-es tervhez képest bekövetkezett csúszások miatt.

| 352. | A francia hatóságok azt válaszolták, hogy a részvényesek körében bekövetkező változás és a privatizációs tervben meghatározott három intézkedés képessé tenné az SNCM-et tevékenységének szilárd alapon történő fejlesztésére, és így az üzleti tevékenysége bizonyos részeinek veszteségessége nem helyrehozhatatlan. |
| --- | --- |

352.

A francia hatóságok azt válaszolták, hogy a részvényesek körében bekövetkező változás és a privatizációs tervben meghatározott három intézkedés képessé tenné az SNCM-et tevékenységének szilárd alapon történő fejlesztésére, és így az üzleti tevékenysége bizonyos részeinek veszteségessége nem helyrehozhatatlan.

| 353. | A Bizottság megállapítja, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási tervben meghatározott intézkedéseket nem sikerült megvalósítani, és ez a vállalat eredményeinek észrevehető romlásához vezetett 2004-ben és 2005-ben. 2006-ban a forgalom 20 millió EUR-s emelkedése és a közszolgáltatásért járó kompenzáció 9 millió EUR-s növekedése nem volt elegendő az üzemi nyereség helyreállításához, mert az üzemanyagárak és a működési költségek emelkedése messze meghaladta a várakozásokat. A Bizottság szakértője megállapította, hogy a vevők üzleti tervének megvalósítását súlyosan gátolta számos incidens (163), és azt a következtetést vonta le, hogy a felhalmozott veszteségek valószínűleg messze meghaladják a 2007-re kezdetben előirányzottat. |
| --- | --- |

353.

A Bizottság megállapítja, hogy a 2002-es szerkezetátalakítási tervben meghatározott intézkedéseket nem sikerült megvalósítani, és ez a vállalat eredményeinek észrevehető romlásához vezetett 2004-ben és 2005-ben. 2006-ban a forgalom 20 millió EUR-s emelkedése és a közszolgáltatásért járó kompenzáció 9 millió EUR-s növekedése nem volt elegendő az üzemi nyereség helyreállításához, mert az üzemanyagárak és a működési költségek emelkedése messze meghaladta a várakozásokat. A Bizottság szakértője megállapította, hogy a vevők üzleti tervének megvalósítását súlyosan gátolta számos incidens (163), és azt a következtetést vonta le, hogy a felhalmozott veszteségek valószínűleg messze meghaladják a 2007-re kezdetben előirányzottat.

| 354. | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok válaszai nem oszlatták el minden kétségét. Az életképesség helyreállításának a 2007–2013 közötti közszolgáltatási megbízás odaítéléséhez és a privatizációs tervben meghatározott három intézkedés (amelyek jogszerűsége és belső piaccal való összeegyeztethetősége nem volt megerősítve) végrehajtásához történő kötése kockázatosnak tűnik. Egy vállalkozás életképességének helyreállítását célzó hosszú távú terv hitelességének legalább az az előfeltétele, hogy az alapul szolgáló feltevések reálisak legyenek. Ebben az esetben viszont a terv sikere csaknem kizárólag két olyan feltételezett esemény bekövetkeztétől függ, amelyekre az SNCM nincs hatással. Továbbá, tekintettel az SNCM akkori pénzügyi helyzetére, a Bizottságnak kétségei vannak, hogy az SNCM képes-e finanszírozni néhány átkelőhajója szükséges felújítását. Ugyanakkor a francia hatóságok ezt a felújítást egy olyan tényezőként adják elő, amely segíti őket a helyreállított életképesség célkitűzéseinek elérésében. |
| --- | --- |

354.

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok válaszai nem oszlatták el minden kétségét. Az életképesség helyreállításának a 2007–2013 közötti közszolgáltatási megbízás odaítéléséhez és a privatizációs tervben meghatározott három intézkedés (amelyek jogszerűsége és belső piaccal való összeegyeztethetősége nem volt megerősítve) végrehajtásához történő kötése kockázatosnak tűnik. Egy vállalkozás életképességének helyreállítását célzó hosszú távú terv hitelességének legalább az az előfeltétele, hogy az alapul szolgáló feltevések reálisak legyenek. Ebben az esetben viszont a terv sikere csaknem kizárólag két olyan feltételezett esemény bekövetkeztétől függ, amelyekre az SNCM nincs hatással. Továbbá, tekintettel az SNCM akkori pénzügyi helyzetére, a Bizottságnak kétségei vannak, hogy az SNCM képes-e finanszírozni néhány átkelőhajója szükséges felújítását. Ugyanakkor a francia hatóságok ezt a felújítást egy olyan tényezőként adják elő, amely segíti őket a helyreállított életképesség célkitűzéseinek elérésében.

| 355. | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem teljesül az iránymutatások által a hosszú távú életképesség helyreállítására vonatkozóan megszabott feltétel. |
| --- | --- |

355.

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem teljesül az iránymutatások által a hosszú távú életképesség helyreállítására vonatkozóan megszabott feltétel.

6.2.2.3.   A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése (kompenzációs intézkedések)

| 356. | Az érvénytelenített 2008-as határozat négy kompenzációs intézkedést említett:






  — | a Corsica Marittima leányvállalat bezárása (82 000 utas 2000-ben), amely az Olaszország és Korzika közötti összeköttetést biztosította, és ezzel az SNCM csoport kivonulása ezen útvonal piacáról, |
| --- | --- | --- |

356.

Az érvénytelenített 2008-as határozat négy kompenzációs intézkedést említett:

—

a Corsica Marittima leányvállalat bezárása (82 000 utas 2000-ben), amely az Olaszország és Korzika közötti összeköttetést biztosította, és ezzel az SNCM csoport kivonulása ezen útvonal piacáról,

| — | a Toulon és Korzika közötti járatok tulajdonképpeni visszavonása az SNCM által; 2002-ben ez egy 460 000 utast jelentő piac volt, |
| --- | --- |

—

a Toulon és Korzika közötti járatok tulajdonképpeni visszavonása az SNCM által; 2002-ben ez egy 460 000 utast jelentő piac volt,

| — | a rendelkezésre álló ülőhelyek teljes számának és az SNCM által működtetett oda-vissza utak számának korlátozása 2003-tól kezdve minden évben, különösen a Nizza és Korzika közötti járatoknál, |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló ülőhelyek teljes számának és az SNCM által működtetett oda-vissza utak számának korlátozása 2003-tól kezdve minden évben, különösen a Nizza és Korzika közötti járatoknál,

| — | négy hajó eladása. |
| --- | --- |

—

négy hajó eladása.

| 357. | A Bizottság szeretne rámutatni, hogy ezeket az intézkedéseket a francia hatóságok a 15,81 millió EUR-s támogatással – tehát a 2002-ben megadott szerkezetátalakítási támogatással – kapcsolatban javasolták. |
| --- | --- |

357.

A Bizottság szeretne rámutatni, hogy ezeket az intézkedéseket a francia hatóságok a 15,81 millió EUR-s támogatással – tehát a 2002-ben megadott szerkezetátalakítási támogatással – kapcsolatban javasolták.

| 358. | A 2008-as határozatnak a 2012. szeptember 11-én hozott ítélettel való érvénytelenítését követően most a teljes támogatás több mint 210 millió EUR-t tesz ki. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kétségei az alábbi okok miatt nem enyhültek: |
| --- | --- |

358.

A 2008-as határozatnak a 2012. szeptember 11-én hozott ítélettel való érvénytelenítését követően most a teljes támogatás több mint 210 millió EUR-t tesz ki. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kétségei az alábbi okok miatt nem enyhültek:

| 359. | A négy hajónak a 2002-es szerkezetátalakítási intézkedések részeként történő eladását illetően a Bizottság megállapítja, hogy ezeket az eladásokat részben ellensúlyozta a Danielle Casanova 2002. júniusi, valamint a Paglia Orba és a Pascal Paoli vegyes használatú, teher- és utasszállító hajók 2003-as átadása. |
| --- | --- |

359.

A négy hajónak a 2002-es szerkezetátalakítási intézkedések részeként történő eladását illetően a Bizottság megállapítja, hogy ezeket az eladásokat részben ellensúlyozta a Danielle Casanova 2002. júniusi, valamint a Paglia Orba és a Pascal Paoli vegyes használatú, teher- és utasszállító hajók 2003-as átadása.

| 360. | A Corsica Marittima bezárását illetően az iránymutatások 40. pontja – többek között – kimondja, hogy „A leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése, amelyek mindenképpen szükségesek lennének az életképesség visszaállításához, nem tekintendők a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírálása céljából”. Következésképpen az 1990-es indulása óta veszteséges Corsica Marittima bezárása nem kezelhető kompenzációs intézkedésként, hanem inkább olyan intézkedésként, amely segít a hosszú távú életképesség helyreállításában. |
| --- | --- |

360.

A Corsica Marittima bezárását illetően az iránymutatások 40. pontja – többek között – kimondja, hogy „A leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése, amelyek mindenképpen szükségesek lennének az életképesség visszaállításához, nem tekintendők a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírálása céljából”. Következésképpen az 1990-es indulása óta veszteséges Corsica Marittima bezárása nem kezelhető kompenzációs intézkedésként, hanem inkább olyan intézkedésként, amely segít a hosszú távú életképesség helyreállításában.

| 361. | Ugyanezen érvelés vonatkozik a Korzika és Nizza közötti útvonalra. A Bizottság megállapítja, hogy az SNCM-nek kisebbségi piaci részesedése van, miközben a Corsica Ferries tartja kezében a piac 70 %-át (164). A Stephens jelentés szerint nagy a kereslet a Nizzából induló járatra, különösen a nyári időszakban. Erre a szolgáltatásra a nyári szezonon kívül is van igény. Ugyanakkor 2004 és 2007 között ez az útvonal nettó veszteségeket termelt. Következésképpen ez az intézkedés nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek, hanem inkább egy olyan intézkedésnek, amely segít helyreállítani a hosszú távú életképességet. |
| --- | --- |

361.

Ugyanezen érvelés vonatkozik a Korzika és Nizza közötti útvonalra. A Bizottság megállapítja, hogy az SNCM-nek kisebbségi piaci részesedése van, miközben a Corsica Ferries tartja kezében a piac 70 %-át (164). A Stephens jelentés szerint nagy a kereslet a Nizzából induló járatra, különösen a nyári időszakban. Erre a szolgáltatásra a nyári szezonon kívül is van igény. Ugyanakkor 2004 és 2007 között ez az útvonal nettó veszteségeket termelt. Következésképpen ez az intézkedés nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek, hanem inkább egy olyan intézkedésnek, amely segít helyreállítani a hosszú távú életképességet.

| 362. | A Bizottság azt is megállapítja, hogy jelentősen nőtt az utasforgalom Korzika és Toulon kikötője között: az 1999-es évi 200 000 alatti utasszámról csaknem 1 millióra 2007-ben (165). Következésképpen az SNCM tényleges visszavonulása erről az útvonalról kompenzációs intézkedésnek lenne tekinthető. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az utasszámot tekintve a Toulon–Korzika útvonal a legkevésbé jelentős az SNCM számára. |
| --- | --- |

362.

A Bizottság azt is megállapítja, hogy jelentősen nőtt az utasforgalom Korzika és Toulon kikötője között: az 1999-es évi 200 000 alatti utasszámról csaknem 1 millióra 2007-ben (165). Következésképpen az SNCM tényleges visszavonulása erről az útvonalról kompenzációs intézkedésnek lenne tekinthető. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az utasszámot tekintve a Toulon–Korzika útvonal a legkevésbé jelentős az SNCM számára.

| 363. | Mindazonáltal még akkor is, ha ez az intézkedés kompenzációs intézkedésnek minősülne, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az messze nem lenne elégséges. Az iránymutatások 40. pontja megállapítja, hogy „az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival ...” A 341. és 342. preambulumbekezdésekben már meghatározottak szerint a Bizottság megállapítja, hogy ezeket az intézkedéseket a francia hatóságok a 15,81 millió EUR összegű támogatással kapcsolatban javasolták; ez az összeg megfelel a 2002-ben juttatott szerkezetátalakítási támogatásnak. A mostani 218 millió EUR körüli teljes támogatási összeggel a Bizottság azon a véleményen van, hogy a javasolt intézkedések nem elégségesek a verseny torzulásához képest, amelyet e támogatás megadása okozott. |
| --- | --- |

363.

Mindazonáltal még akkor is, ha ez az intézkedés kompenzációs intézkedésnek minősülne, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az messze nem lenne elégséges. Az iránymutatások 40. pontja megállapítja, hogy „az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival ...” A 341. és 342. preambulumbekezdésekben már meghatározottak szerint a Bizottság megállapítja, hogy ezeket az intézkedéseket a francia hatóságok a 15,81 millió EUR összegű támogatással kapcsolatban javasolták; ez az összeg megfelel a 2002-ben juttatott szerkezetátalakítási támogatásnak. A mostani 218 millió EUR körüli teljes támogatási összeggel a Bizottság azon a véleményen van, hogy a javasolt intézkedések nem elégségesek a verseny torzulásához képest, amelyet e támogatás megadása okozott.

| 364. | Így a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy nem csökkentek a kétségei ezen intézkedések kompenzációs intézkedéseknek vagy az életképesség helyreállításához szükséges intézkedéseknek való minősítését illetően. Minden esetre a javasolt intézkedések még mindig messze vannak az elégségestől. |
| --- | --- |

364.

Így a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy nem csökkentek a kétségei ezen intézkedések kompenzációs intézkedéseknek vagy az életképesség helyreállításához szükséges intézkedéseknek való minősítését illetően. Minden esetre a javasolt intézkedések még mindig messze vannak az elégségestől.

| 365. | A francia hatóságok rámutattak a CFF monopóliumának kockázatára, ha az SNCM eltűnne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem igazolták kellőképpen e kockázat meglétét és jelentőségét. A Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti utas- és teheráru-szállítás nyitott és versenypiac a Földközi-tengeren jelen lévő minden szolgáltató számára. Ezenkívül erre a piacra jellemző a belépési akadályok hiánya. Minden esetre, a Corsica Ferries pozíciója nem olyan, hogy indokolja a verseny vitatott intézkedések általi torzítását. |
| --- | --- |

365.

A francia hatóságok rámutattak a CFF monopóliumának kockázatára, ha az SNCM eltűnne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok nem igazolták kellőképpen e kockázat meglétét és jelentőségét. A Franciaország szárazföldi része és Korzika közötti utas- és teheráru-szállítás nyitott és versenypiac a Földközi-tengeren jelen lévő minden szolgáltató számára. Ezenkívül erre a piacra jellemző a belépési akadályok hiánya. Minden esetre, a Corsica Ferries pozíciója nem olyan, hogy indokolja a verseny vitatott intézkedések általi torzítását.

| 366. | Figyelemmel az előbbiekre, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a javasolt intézkedések nem felelnek meg az irányelvek 38–42. pontjaiban meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

366.

Figyelemmel az előbbiekre, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a javasolt intézkedések nem felelnek meg az irányelvek 38–42. pontjaiban meghatározott kritériumoknak.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

7.1.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÁLTAL 2002-BEN BEJELENTETT TŐKE-HOZZÁJÁRULÁS ÉS A FRANCIA HATÓSÁGOK ÁLTAL 2006-BAN VÉGREHAJTOTT HÁROM ÚJ INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETETLENSÉGE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE

| 367. | A francia hatóságok által 2002-ben bejelentett 15,81 millió EUR-s tőke-hozzájárulás és a francia hatóságok által 2006-ban végrehajtott három új intézkedés, vagyis az SNCM 75 %-ának 158 millió EUR-s negatív áron történő eladása, a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelés és az SNCM munkavállalói javára szóló 38,5 millió EUR készpénzelőleg, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Ez a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

367.

A francia hatóságok által 2002-ben bejelentett 15,81 millió EUR-s tőke-hozzájárulás és a francia hatóságok által 2006-ban végrehajtott három új intézkedés, vagyis az SNCM 75 %-ának 158 millió EUR-s negatív áron történő eladása, a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelés és az SNCM munkavállalói javára szóló 38,5 millió EUR készpénzelőleg, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Ez a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| 368. | A Bizottság rámutat, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden jogellenes, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettől vissza kell venni. |
| --- | --- |

368.

A Bizottság rámutat, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden jogellenes, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettől vissza kell venni.

| 369. | Az ilyen visszatérítés céljából a francia hatóságoknak a támogatás összegéhez hozzá kell adniuk a visszatérítési kamatot is, amely az érintett támogatásnak a vállalat rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszatérítésig tartó időszakra fizetendő (166), a 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban (167). |
| --- | --- |

369.

Az ilyen visszatérítés céljából a francia hatóságoknak a támogatás összegéhez hozzá kell adniuk a visszatérítési kamatot is, amely az érintett támogatásnak a vállalat rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszatérítésig tartó időszakra fizetendő (166), a 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban (167).

7.2.   A MEGMENTÉSI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETETLENSÉGE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE

| 370. | Ha a szerkezetátalakítási támogatásként bejelentett intézkedések nem elégítik ki az iránymutatásokban előírt összeegyeztethetőségi feltételeket, akkor viselni kell ezen összeegyeztethetetlenség következményeit a 2002. július 17-i bizottsági határozat tárgyát képező, a francia hatóságok által az SNCM-nek odaítélt megmentési támogatást illetően, és visszatérítést kell érvényesíteni. |
| --- | --- |

370.

Ha a szerkezetátalakítási támogatásként bejelentett intézkedések nem elégítik ki az iránymutatásokban előírt összeegyeztethetőségi feltételeket, akkor viselni kell ezen összeegyeztethetetlenség következményeit a 2002. július 17-i bizottsági határozat tárgyát képező, a francia hatóságok által az SNCM-nek odaítélt megmentési támogatást illetően, és visszatérítést kell érvényesíteni.

| 371. | 2002. november 19-én a francia hatóságok továbbították a Bizottságnak az SNCM és a CGMF közötti készpénzelőleg-megállapodások egy másolatát, és a CGMF SNCM-nek adott előlege 2002. május 13-i és június 14-i két banki átutalás révén történt visszafizetésére vonatkozó bizonyítékot, |
| --- | --- |

371.

2002. november 19-én a francia hatóságok továbbították a Bizottságnak az SNCM és a CGMF közötti készpénzelőleg-megállapodások egy másolatát, és a CGMF SNCM-nek adott előlege 2002. május 13-i és június 14-i két banki átutalás révén történt visszafizetésére vonatkozó bizonyítékot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 15,81 millió EUR-s tőke-hozzájárulás és a francia hatóságok által 2006-ban végrehajtott három új intézkedés, vagyis az SNCM 75 %-ának 158 millió EUR-s negatív áron történő eladása, a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelés és az SNCM munkavállalói javára szóló 38,5 millió EUR készpénzelőleg, amelyeket Franciaország az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megszegésével hajtott végre az SNCM javára, jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül.

2. cikk

(1)   Franciaország visszatérítteti az 1. cikkben említett támogatást a kedvezményezettel.

(2)   A visszatérítendő összegeket kamat terheli attól a naptól kezdve, amikor a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották egészen a visszatérítés napjáig.

(3)   A kamat kiszámítása összetett alapon történik, a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (168) összhangban.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatás visszatérítése azonnali és hatályos.

(2)   Franciaország biztosítja e határozat ezen értesítés napjától számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül Franciaország az alábbi információkat közli a Bizottsággal:

| a) | a kedvezményezettől behajtandó teljes összeg (tőke és kamat); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettől behajtandó teljes összeg (tőke és kamat);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezettet utasították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezettet utasították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Franciaország rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében tett nemzeti intézkedések fejleményeiről, amíg az 1. cikkben említett támogatást teljes mértékben vissza nem térítették. A Bizottság kérésére azonnal tájékoztatást nyújt az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedésekről. Ezenkívül részletes tájékoztatással szolgál a kedvezményezett által már visszafizetett támogatás és kamat összegéről.

5. cikk

E határozat címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 20-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jétől kezdődően az EK-Szerződés 87. és 88. cikke az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSZ”) 107., illetve 108. cikkévé vált. A rendelkezések lényegében azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat adott esetben az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásokként kell érteni. Az EUMSZ bevezetett bizonyos terminológiai változtatásokat is, például a „Közösség”-et felváltotta az „Unió”, a „közös piac”-ot a „belső piac” és az „Elsőfokú Bíróság”-ot a „Törvényszék”. E határozat mindvégig az EUMSZ terminológiáját alkalmazza.

1

(2)  HL C 303., 2006.12.13., 53. o.

2

(3)  TREN A/61846 hivatkozási számon iktatva.

3

(4)  A CGMF a francia állam 100 %-os tulajdonában lévő pénzügyi holdingtársaság, amely az utóbbi javára minden tengeri szállítási, hajófelszerelési és -bérleti műveletet lebonyolít a Földközi-tengeren.

4

(5)  HL C 148., 2003.6.25., 7. o.

5

(6)  HL C 308., 2002.12.11., 29. o.

6

(7)  A Tanács 659/1999/EK 1999. március 22-i rendelete az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.). Mivel a francia hatóságok 2002. szeptember 11-én a 2002. augusztus 19-i határozat néhány tárgyi tévedésének kijavítását kérték, a Bizottság 2002. november 27-én határozatot fogadott el a 2002. augusztus 19-i határozat módosításáról (a HL C 308., 2002.12.11., 29. o.). Az érdekelt felek a támogatási tervre vonatkozó észrevételeiket ettől az időponttól kezdve tehették meg.

7

(8)  2002. szeptember 11-én a francia hatóságok határidő-hosszabbítást kértek a 2002. augusztus 19-i határozatra vonatkozó észrevételeik megtételéhez. A kért határidő-hosszabbítást a Bizottság 2002. szeptember 17-én megadta.

8

(9)  SG(2002) A/10050 hivatkozási számon iktatva.

9

(10)  DG TREN A/10962 hivatkozási számon iktatva.

10

(11)  SG(2003) A/1691 hivatkozási számon iktatva.

11

(12)  TREN A/21531 hivatkozási számon iktatva.

12

(13)  SG(2003) A/1546 hivatkozási számon iktatva.

13

(14)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

14

(15)  TREN A/21701 hivatkozási számon iktatva.

15

(16)  A Bizottság 2004. július 9-i 2004/166/EK határozata a Franciaország által a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) szerkezetátalakítása céljára nyújtani szándékozott támogatásról (HL L 61., 2004.2.27., 13. o.).

16

(17)  A Bizottság 2004. szeptember 8-i 2005/36/EK határozata a Franciaország által tervezett, a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) hajózási társaság szerkezetátalakításához nyújtandó támogatásról szóló, 2004/166/EK határozat módosításáról (HL L 19., 2005.1.21., 70. o.).

17

(18)  HL C 16., 2006.1.21., 20. o.

18

(19)  Lásd a Törvényszék T-349/03. sz., Corsica Ferries France SAS kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2005. június 15-én hozott ítéletét (EBHT 2005., II-2197. o.).

19

Corsica Ferries France SAS

Európai Közösségek Bizottsága

(20)  TREN A/27546 hivatkozási számon iktatva.

20

(21)  TREN A/30842 hivatkozási számon iktatva.

21

(22)  Kiegészítő adatokat 2005. november 30-án (SG(2005) A/10782), 2005. december 14-én (SG(2005) A/11122) és 2005. december 30-án (TREN A/10016) küldtek postán.

22

(23)  TREN A/16904 hivatkozási számon iktatva.

23

(24)  TREN A/19105 hivatkozási számon iktatva.

24

(25)  A C-280/00. sz., Altmark Trans GmbH kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., 7747. o.).

25

Altmark Trans GmbH

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(26)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

26

(27)  A Veolia Transport a Veolia Environnement 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat volt. Connex des services de transport de voyageurs pour le compte de collectivités publiques néven működött (helyiérdekű, helyközi és regionális tömegközlekedési rendszerek), és ennek keretében út- és vasúthálózatokat, illetve kisebb mértékben tengeri szállítási szolgáltatásokat irányított.

27

(28)  HL C 103., 2006.4.29., 28. o.

28

(29)  HL C 148., 2006.6.24., 42. o.

29

(30)  TREN A/25295 hivatkozási számon iktatva.

30

(31)  TREN A/24111 hivatkozási számon iktatva.

31

(32)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

32

(33)  TREN A/37907 hivatkozási számon iktatva.

33

(34)  Az STEF-TFE csoport 2007. december 28-án (A/20313) és a Corsica Ferries 2006. december 27-én (A/20056).

34

(35)  Az STEF-TFE csoportnak (D 2007 300067) és a Corsica Ferries csoportnak (D 2007 30000689) küldött 2007. január 4-i levelek.

35

(36)  2007. január 11-én, január 16-án és február 9-én sorrendben a TREN/A/21142, A/21669, illetve A/23798 hivatkozási számokon iktatva.

36

(37)  2007. február 13-án, TREN/A/24473 és TREN/A/23981 hivatkozási számon iktatva.

37

(38)  A Bizottság által TREN/A/30979 hivatkozási számon iktatva. A 2007. március 15-én és 2007. április 19-én kelt, TREN/A/27002, illetve A/29928 hivatkozási számon iktatott leveleikben a francia hatóságok további két egyhónapos határidő-hosszabbítást kértek és kaptak észrevételeik benyújtására.

38

(39)  Lásd a Törvényszék T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott, az EBHT-ban még közzé nem tett ítéletét (a továbbiakban: a 2012. szeptember 11-én hozott ítélet).

39

Corsica Ferries France SAS

Európai Bizottság

(40)  Lásd a Törvényszék T-301/01. sz., Alitalia kontra Bizottság ügyben 2008. július 9-én hozott ítéletének különösen 137. és 146. pontját (EBHT 2008., II-1753. o.).

40

Alitalia

Bizottság

(41)  Lásd még a Bíróság C-124/10 P sz., Bizottság kontra EDF ügyben 2012. június 5-én hozott, az EBHT-ban még közzé nem tett ítéletének 83–85. és 104–105. pontját azon információkkal kapcsolatban, amelyeket figyelembe kell venni annak meghatározása érdekében, hogy egy állam körültekintő piacgazdasági magánbefektetőként járt-e el.

41

Bizottság

EDF

(42)  Az SNCM 45 %-os közvetlen, nem többségi részesedéssel rendelkezik a CMN-ben és 24,1 %-os közvetett, nem többségi részesedéssel a Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie révén. A Compagnie Méridionale de Participations-ben (a továbbiakban: a CMP) lévő 49 %-os részesedése révén az STEF-TFE csoport 1992 óta tényleges ellenőrzést gyakorol. Az SNCM és a CMN partnerek voltak a közszolgáltatási megbízásban a 2001–2006 közötti időszakban, és közösen nyerték el a 2007–2012/2013-as időszakra szóló új közszolgáltatási szerződést.

42

(43)  A CGTH holdingtársaság, amely az SNCM 100 %-os tulajdona.

43

(44)  Az Aliso Voyage az SNCM saját értékesítési csatornája. A 17 franciaországi ügynökséget magában foglaló vállalat tengeri hajózási jegyeladásokat kezel, amelyek 49,9 %-a az SNCM jegyirodáiban történik.

44

(45)  A 2003-as határozat elfogadása idején az SNCM a Delmas szállító csoporttal egyenlő arányú részesedéssel rendelkezett a Marokkóba irányuló szolgáltatásokra szakosodott Sud-Cargos francia tengeri áruszállítási társaságban. Később, 2005 végén ezt a tulajdonrészt eladták 3,3 millió EUR-ért, amint az a francia hatóságok által 2006. március 28-án benyújtott 2005-ös beruházási tervből kitűnik.

45

(46)  Az SNCM ennek a társaságnak – amely biztosítja az SNCM hajóinak ellátását – 100 %-os tulajdonosa.

46

(47)  A Ferrytour társaság az SNCM 100 %-os tulajdonában lévő utazásszervező. Tengeri utakat kínál Korzikára, Szardíniára és Tunéziába, továbbá repülőutakat számos célállomás felé. Fő üzletágain túlmenően kis tengeri körutazásokat is szervez, és üzleti utakhoz kötődő szolgáltatásokat is nyújt.

47

(48)  Az SNCM 100 %-os tulajdonában lévő, 1996-ban alapított leányvállalat, a Comptoirs du Sud irányítja az SNCM hajóin található összes üzletet.

48

(49)  Lásd a 16. lábjegyzetet.

49

(50)  A Napoléon Bonaparte (befogadóképessége 2 150 utas és 708 személygépkocsi, teljesítménye 43 MW, sebessége 23,8 csomó), egy hatalmas luxus komphajó; az új Danielle Casanova, melyet 2002 májusában szállítottak le (befogadóképessége 2 204 utas és 700 személygépkocsi, teljesítménye 37,8 MW, sebessége 23,8 csomó), szintén egy hatalmas luxus komphajó; az Île de Beauté (befogadóképessége 1 554 utas és 520 személygépkocsi, teljesítménye 37,8 MW, sebessége 21,5 csomó), 1979-ben helyezték üzembe és 1989/1990-ben újították fel; a Méditerranée (befogadóképessége 2 254 utas és 800 személygépkocsi, teljesítménye 35,8 MW, sebessége 24 csomó) és a Corse (befogadóképessége 2 150 utas és 600 személygépkocsi, teljesítménye 27,56 MW, sebessége 23,5 csomó).

50

Napoléon Bonaparte

Danielle Casanova

Île de Beauté

Méditerranée

Corse

(51)  A Paglia Orba (befogadóképessége 500 utas, 2 000 folyóméter rakomány és 120 személygépkocsi, teljesítménye 19,7 MW, sebessége 19 csomó); a Monte d’Oro (befogadóképessége 508 utas, 1 615 méter rakomány és 130 személygépkocsi, teljesítménye 14,8 MW, sebessége 19,5 csomó); a Monte Cinto (befogadóképessége 111 utas, 1 200 méter rakomány, teljesítménye 8,8 MW, sebessége 18 csomó); 2003 májusa óta a Pascal Paoli (befogadóképessége 594 utas, 2 300 méter rakomány és 130 személygépkocsi, teljesítménye 37,8 MW, sebessége 23 csomó).

51

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cinto

Pascal Paoli

(52)  A nagy sebességű Liamone hajó (befogadóképessége 1 116 utas és 250 személygépkocsi, teljesítménye 65 MW, sebessége 42 csomó), amely Toulonból induló átkeléseket is bonyolít.

52

Liamone

(53)  A Danielle Casanova, a Pascal Paoli és a Liamone kivételével valamennyi lízingelt.

53

Danielle Casanova

Pascal Paoli

Liamone

(54)  A Tanács 3577/92/EGK 1992. december 7-i rendelete a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).

54

(55)  HL S 2001/10 – 007-005.

55

(56)  A 91–428. számú, 1991. május 13-i francia törvény értelmében a közszolgáltatási kötelezettségek engedélyező hatósága.

56

(57)  HL 2006/S 100-107350.

57

(58)  A Bizottság 2002. július 2-i határozata által engedélyezett N 781/2001. sz. állami támogatás (HL C 186., 2002.8.6., 3. o.).

58

(59)  A Bizottság 2007. április 24-i határozata által engedélyezett N 13/2007. sz. állami támogatás, amelyet a Bizottság honlapján tettek közzé: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports_2007.htm

59

(60)  Bizalmas információ.

60

(61)  A járművezető az átkelés során elkíséri a járműszerelvényt. Bizonyos esetekben egy adott járművezető rakja fel a járművet indulás előtt, és egy másik veszi le érkezéskor. Ezt kísért szállításnak számolják el szemben a ro-ro forgalommal, ahol a pótkocsi vontató nélkül utazik.

61

(62)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

62

(63)  Ez az összeg a következőképpen oszlott meg: 20,4 millió EUR magára a szerkezetátalakítási tervre, 1,8 millió EUR az eladásra szánt hajók leszerelésére, 14,8 millió EUR a Liamone értékvesztésére és 9 millió EUR a tevékenység átcsoportosítására a Maghreb-országok felé.

63

Liamone

(64)  A tervet az SNCM igazgatótanácsa 2001. december 17-én fogadta el.

64

(65)  A létszámcsökkentésekre sor kerülhet a természetes távozásoknak és az előrehozott nyugdíjba vonulásnak köszönhetően életkor-kritériumok alapján (előrehozott tevékenységbeszüntetés), szabadságolásokkal és a határozott időre szóló szerződések meg nem újításával. Ugyanakkor a csökkentések az SNCM számára 20,4 millió EUR-ra becsült költséget jelentenek.

65

(66)  Mint pl. a forgalom, a bruttó hazai termék előre jelzett növekedése (1,5 %), a hitelkamatláb (5,5 %), a pénzügyi termékek megtérülési rátája (4,5 %) és a rövid lejáratú adósságráta (5 %).

66

(67)  Lásd az alábbiakban.

67

(68)  Az SNCM nem talált vevőt a CCM-ben lévő részesedésére.

68

(69)  Az SNCM belső, a feltőkésítési és privatizációs műveletek megvalósítását célzó folyamata formálisan 2006. április 12-én kezdődött, és 2006. május 31-én fejeződött be. Hangsúlyozni kell, hogy 2007. november 27-én a munkavállalói részvénytulajdonosi rendszer megvalósítására nem került sor.

69

(70)  E záradék, amely önmagában is jelentős értéket képvisel, a tőkeemelés vizsgálatának részeként kerül elemzésre.

70

(71)  A T 565/08. sz., Corsica Ferries France SAS ügyben hozott ítélet.

71

Corsica Ferries France SAS

(72)  A 2013. május 2-i C(2013) 1926 végleges határozat.

72

(73)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

73

(74)  Lásd a 2. táblázatot.

74

(75)  2002-ben a francia hatóságok kiálltak az SNCM Sud-Cargosban való érdekeltségének stratégiai jellege mellett. Az áruforgalom változása (a konténeres szállítás növekedése a ro-ro szállítás kárára), a Delmasnak – amely a Sud-Cargos egy másik részvényese – a CMA CGM általi felvásárlása és a Sud-Cargos gazdasági nehézségei megannyi tényező, amelyek magyarázatként szolgálnak arra, hogy ezt a részesedést már nem tekintették stratégiai fontosságúnak, és az SNCM 2005-ben azt eladhatta.

75

(76)  A C-334/99. sz., Németországi Szövetségi Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-1139. o.).

76

Németországi Szövetségi Köztársaság

az Európai Közösségek Bizottsága

(77)  A Bizottság 2005. december 7-i határozata a Belgium által az ABX Logistics érdekében nyújtott állami támogatásról (C 53/2003 [ex NN 62/2003]) (HL L 383., 2006.12.28., 21. o.).

77

(78)  A Bizottság 1999. július 8-i határozata a Németország által a Gröditzer Stahlwerke GmbH és leányvállalata, a Walzwerk Burg GmbH részére nyújtott állami támogatásról (HL L 292., 1999.11.13., 27. o.).

78

(79)  Ezt a jelentést 2006 márciusában nyújtották be a Bizottságnak, és a CGMF készítette az SNCM törvényes könyvvizsgálója, az Ernst & Young támogatásával (a továbbiakban: a CGMF-jelentés).

79

(80)  Az Oddo Corporate Finance és a Paul Hastings ügyvédi iroda által készített 2006. március 29-i jelentést (Oddo–Hastings jelentés) 2006. április 7-én adták át a Bizottságnak. Ez az Állami Részvények Ügynöksége (APE) által kért, a CGMF jelentéseinek kritikai áttekintéséből áll, illetve egy közösségi szinten elfogadhatónak ítélt felszámolási költségeken alapuló megközelítést tartalmaz.

80

(81)  Tekintetbe véve a tárgyi eszközöket (161,9 millió EUR) és a befektetéseket (32,7 millió EUR), a követeléseket (0,8 millió EUR), az egyéb követeléseket (9,4 millió EUR) és a 14,5 millió EUR-s pénztári hiányt. Franciaország közölte, hogy egy reálisabb, későbbi pénzügyi információkat figyelembe vevő becslés ezt az értéket 330 millió EUR-ra módosítaná.

81

(82)  A C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994., I-4103. o.).

82

Spanyolország

Bizottság

(83)  A semmítőszék 2001. február 6-i 98-15129. sz. ítélete. Ez az ügy egy állami intézményre, a BRGM-re (Bureau de Recherches Géologiques et Minières) vonatkozik, amelyet leányvállalata, a Mines de Salsignes eszközállomány-elégtelenségének teljes mértékben történő megfizetésére köteleztek azzal az indoklással, hogy a BRGM tényleges vezetője a tevékenységek hanyatlásának ismerete és a jelentkező figyelmeztető jelzések ellenére törvénytelenül cselekedett, amikor hagyta a tevékenységek folytatását.

83

(84)  A Roueni Másodfokú Bíróság Aspocomp Group Oyj ügyben 2005. március 22-én hozott ítélete.

84

Aspocomp Group Oyj

(85)  Összehasonlításul: a francia államkötvények (Obligation Assimilable du Trésor – OAT) hozamrátája 30 éves, 10 éves, 5 éves és 2 éves lejáratra 3,95 %, 3,82 %, 3,75 %, illetve 3,72 % volt 2006. október 31-én.

85

Obligation Assimilable du Trésor

(86)  A Bizottság C(2002) 2593 Société Française de Production ügyben, 2002. július 17-én hozott végleges határozata (HL C 71., 2003.3.25., 3. o.)

86

Société Française de Production

(87)  Egy ebben a tárgyban Franciaország által benyújtott független piaci tanulmány szerint a CFF jelenleg az utasszállítási piac csaknem 60 %-át birtokolja, míg az SNCM piaci részesedése a 2000-es 82 %-ról 33 %-ra esett 2005-ben. A CFF emellett a teherszállítás piacán ért el igen jelentős növekedést, ahol azonban még mindig az SNCM a fő fuvarozó a CMN-ben való részesedésének köszönhetően.

87

(88)  A CFF rámutat, hogy a közszolgáltatási megbízási szerződés a társaság számára évente átlagosan mintegy 64,3 millió EUR állami támogatást biztosít, azaz 5 évre összesen 321,5 millió EUR-t. Érvelése szerint a közszolgáltatási megbízási szerződés 5. cikke az SNCM számára 72,8 millió EUR-s pénzforgalmat garantál. Ráadásul a Corsica Ferries hangsúlyozza, hogy az SNCM által 2001-ben elkönyvelt 40,6 millió EUR veszteségből 15 millió EUR a nagy sebességű Liamone hajóra alkalmazott értékcsökkenésből ered.

88

Liamone

(89)  Az eljárás megindításáról szóló határozatban az szerepelt, hogy a szerkezetátalakítási tervben megállapított egyik intézkedés „a Bastia–Livornó útvonal megszüntetése a külön erre a célra fenntartott eszközökkel együtt”.

89

(90)  A CFF által megfogalmazott kritika az alábbi pontokra vonatkozik: nincs tényleges létszámcsökkentés, az SNCM részvényállományát nem értékesítik a szerkezetátalakításhoz, nem veszik figyelembe a hajókon elért nyereséget.

90

(91)  Azzal érvel, hogy a 76 millió EUR-s összeg annak az 500 millió francia frankos (FRF) összegnek felel meg, amennyit a társaság a területi kontinuitási támogatásából veszítene az új 2002–2006-os időszakban.

91

(92)  Azokhoz az arányokhoz képest, amelyeket maga állapított meg egy tíz hajózási társaságból álló mintában. Ezek az arányok 23,69 % (a Moby Lines esetében) és 55,09 % (a Grimaldi esetében) között változnak, köztük 49,7 % a CMN esetében.

92

(93)  A CFF megemlíti az 50 %-os részesedést a Sud-Cargos hajózási társaságban, a 13 %-os részesedést az Amadeus nevű légi szállítási foglalási rendszerre specializálódott vállalatban, továbbá a CMN-ben és a CGTH állóeszközeiben meglévő részesedéseket.

93

(94)  Ezzel kapcsolatban a CFF megállapítja, hogy 2005 második felében sürgősségi eljárás indult a Marseille-i Kereskedelmi Bíróságon, és önkéntes felszámolásra kerülhetett volna sor már 2005 őszén a 2005-ben 30 millió EUR-ra becsült veszteség miatt.

94

(95)  Ezzel kapcsolatban a CFF azon a véleményen van, hogy a hajók tényleges értékét, amelyet az SNCM akkor közölt, amikor megtette ajánlatát a közszolgáltatási megbízás szerint, figyelembe kellett volna venni az Oddo–Hastings és a CGMF jelentésekben az SNCM eszközeiről készített értékelésben.

95

(96)  A CFF véleménye szerint Franciaország hangsúlyozza a Nizzából induló összes járat nélkülözhetetlen jellegét, a flotta jelenlegi szinten tartását és az SNCM-nek a CMN csoportban lévő részvénytulajdona állítólagos stratégiai jellegét.

96

(97)  2007. január 1-jén a Superfast X érkezésével.

97

Superfast X

(98)  A CFF valamennyi versenypiacon (Nizza, Tunézia és Algéria) javasolja a rendelkezésre álló kapacitások 2005-ös szintre korlátozását, valamint azt, hogy ne nyissanak új vonalakat, továbbá álljanak át áru- és utasszállító hajókra a Marseille–Korzika útvonalon a költségek csökkentése érdekében.

98

(99)  A C-328/99. és C-399/00. sz., Olaszország és SIM 2 Multimedia SpA kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., I-4035. o.).

99

Olaszország és SIM 2 Multimedia SpA

Bizottság

(100)  A jelentés alapját képező tényekből kitűnik, hogy az SNCM igazgatótanácsa [...] () előzetes engedélyezési jogköre.

100

(101)  A Számvevőszék jelentése alapján a jelentés hivatkozik például arra a tényre, hogy az állam úgy határozott, [...] () megtárgyalhatja azt.

(102)  A jelentés alapját képező tényekből kitűnik, hogy az állam [...] () ipari projekt.

(103)  Az állam például [...] () az SNCM igazgatói.

(104)  Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális közgyűlése 2003. január 9-i levelében azt a piaci tanulmányt idézte, amelyet a Bizottságnak a bejelentéssel kapcsolatban nyújtottak be, és amelyből nyilvánvalóan volt egy másolata, az alábbi megállapítást kiemelve: „A kínálat [Korzika és a francia szárazföld közötti útvonal kiszolgálására] túlméretezett a kereslethez képest. A hajók utasférőhely-kihasználtsága a téli 20 % és a nyári 50 % között változik.”

(105)  Lásd pl. a Bíróság C-222/04. sz., Ministero dell’Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze ügyben hozott ítéletét, (EBHT 2006, I-289, 129. pont).

105

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze

(106)  Ez az összeg megfelel a 2002-ben bejelentett 15,81 millió EUR kiegészítő tőke-hozzájárulásnak és a közszolgáltatási megbízás összegének, azaz 53,48 millió EUR-nak, valamint a francia hatóságok által 2006-ban végrehajtott három új intézkedésnek, nevezetesen az SNCM 100 %-ának 158 millió EUR-s negatív áron történő eladásának, a CGMF által jegyzett 8,75 millió EUR-s tőkeemelésnek és az SNCM alkalmazottai javára nyújtott 38,5 millió EUR folyószámla-előlegnek.

106

(107)  Tanács 1986. december 22-i 4055/86/EGK rendelete a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.).

107

(108)  Alitalia kontra Bizottság, lásd a fenti 40. lábjegyzetet.

108

Alitalia

Bizottság

(109)  Alitalia kontra Bizottság, fent említve, 137. bekezdés.

109

Alitalia

Bizottság

(110)  Alitalia kontra Bizottság, fent említve, 144. és 159. bekezdés.

110

Alitalia

Bizottság

(111)  Alitalia kontra Bizottság, fent említve, 99–101. és 142. bekezdés.

111

Alitalia

Bizottság

(112)  Alitalia kontra Bizottság, fent említve, 174. bekezdés.

112

Alitalia

Bizottság

(113)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

113

(114)  Lásd a 110. lábjegyzetet.

114

(115)  C-334/99. sz. ügy: Bizottság kontra Németország [2003] EBHT I-1139, 142. bekezdés.

115

Bizottság

Németország

(116)  Bizottsági közlemény a tagállamok részére: az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének alkalmazása közvállalkozásokra a feldolgozóiparban (HL C 307., 1993.11.13., 3. o., 11. pont). Jóllehet e közlemény a feldolgozóiparral foglalkozik, az elv ugyanígy alkalmazható minden más ágazatra.

116

(117)  Lásd különösen a T-228/99. és T-233/99. sz. egyesített ügyeket: Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság [2003] EBHT II-435.

117

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Bizottság

(118)  A T-129/95., T-2/96. és T-97/96. sz. egyesített ügyek: Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH és Lech-Stahlwerke GmbH kontra az Európai Közösségek Bizottsága [1999] EBHT II-17, 116. bekezdés.

118

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH és Lech-Stahlwerke GmbH

az Európai Közösségek Bizottsága

(119)  A C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz. egyesített ügyek: Spanyolország kontra Bizottság [1994] EBHT I-4103.

119

Spanyolország

Bizottság

(120)  C-334/99. sz. ügy: Bizottság kontra Németország [2003] EBHT I-1139, 142. bekezdés.

120

Bizottság

Németország

(121)  A Bizottság 1997. július 30-i 98/204/EK határozata a Franciaország által a GAN csoportnak nyújtott támogatások feltételhez kötött jóváhagyásáról (HL L 78., 1998.3.16., 1. o.).

121

(122)  Corsica Ferries France SAS kontra Bizottság, idézve a 39. lábjegyzetben, 81–83. bekezdés.

122

Corsica Ferries France SAS

Bizottság

(123)  A fenti ítélet 84. bekezdése.

123

(124)  A fenti ítélet 85. bekezdése.

124

(125)  C-73/11 P. sz. ügy: Frucona Kosice kontra Európai Bizottság.

125

Frucona Kosice

Európai Bizottság.

(126)  Egy ajánlati felhívás eredményeként a Bizottság megbízott egy független szakértőt, a Moore Stephens hites könyvvizsgáló céget, amely 2008. január 25-én adta ki végleges jelentését.

126

(127)  A flotta a következő 7 hajóból áll: Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro, Monte Cino.

127

Corse

Ile de Beauté

Méditerranée

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cino

(128)  Az említett 52,2 millió EUR engedmény (vagyis átlagosan a bruttó piaci érték 25–30 %-a) többek között az SNCM hajóinak sajátos jellege (a hajókat a vállalkozás által nyújtott szolgáltatásoknak megfelelően alakították ki), a hajók állapota és a teljes flotta eladásának körülményei (különösen az eladó pozíciójának gyengesége) miatt van. A BRS értékelése nagyrészt teljesen korszerű, jól karbantartott és jó működési állapotban lévő hajók normális kereskedelmi feltételek melletti eladásának feltételezésén alapul.

128

(129)  4,6 millió EUR-ra becsülve.

129

(130)  A jogi bizonytalanság oka, hogy a meghatalmazott felszámolóbiztos valószínűleg kénytelen nagyon gyorsan eladni a hajókat, míg a másik ok a piac korlátozott felvevőképesség miatti telítettsége.

130

(131)  Az épületekkel (ideértve az SNCM székhelyét) kapcsolatban a francia hatóságok rámutatnak, hogy a megadott felszámolási érték egy épületszakértő által 2003 novemberében elvégzett értékelésen alapul, amelyet később 20 %-kal megnöveltek az infláció figyelembevétele érdekében.

131

(132)  A befektetések elsősorban az SNCM-nek a Sudcargos, Aliso, CGTH, CMN és Ferrytour cégekben meglévő osztalékos részvényeire vonatkoznak.

132

(133)  E tétel főként állami követelésekre vonatkozik, ideértve a közszolgáltatási kötelezettségekért járó kompenzációt 2005 szeptemberében, valamint a munkaadók 2004-es pénzügyi évre vonatkozó szociális járulékainak az Assedic általi megtérítését.

133

(134)  A Munka Törvénykönyve L.321-13. cikkében előírt kötelezettségről van szó, amely szerint a munkaadóknak végkielégítést kell fizetniük az elbocsájtott 50 év feletti dolgozók részére.

134

(135)  Munkahely-teremtési intézkedések költsége ([0–10] (*) millió EUR), áthelyezési megállapodások költsége ([10–20] (*) millió EUR), a „mobilitás”-ként ismert áttelepítéstámogatási és segítségnyújtó egység költsége ([0–10] (*) millió EUR).

135

(136)  Az SNCM-mel szerződött és leányvállalatokhoz kihelyezett, valamint a felszámolt leányvállalatok személyzetének elbocsátási költsége ([0–5] (*) millió EUR), továbbá a munkaszerződések megszegéséhez és a munkaszerződések átminősítési kérelmeihez kapcsolódó bírósági eljárások költsége ([0–10] (*) millió EUR).

136

(137)  2005. szeptember 30-án az SNCM három lízingelt hajót üzemeltetett: NGV Liamone (a Véronique Bail érdekcsoport (EIG) tulajdonában), Danielle Casanova (EIG Joliette Bail) és Pascal Paoli (EIG Castellane Bail).

137

Liamone

Danielle Casanova

Pascal Paoli

(138)  Ezen értékelést a következő feltevések támasztják alá: az SNCM lízing-vásárlási szerződéseit 2005. szeptember 30-án megszünteti, ami azt jelenti, hogy a hajók visszakerülnek eredeti tulajdonosaikhoz (EIG-k), és bérleti díj nem kerül kifizetésre; a vásárlási opciók nem gyakorolhatók; a hajókat az EIG hitelező bankjai 2005. szeptember 30-án értékesítik; a hajók értékesítéséből származó nettó bevételt elsősorban a banki- és adótartozások visszafizetésére fordítják.

138

(139)  A Napoléon Bonaparte és a Paglia Orba hajók garanciaként szolgálnak a finanszírozásukra felhasznált hajózási kölcsönök összegére.

139

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

(140)  Ez a tétel abból a gyakorlatból ered, amely szerint az SNCM magára vállalja a kiegészítő kölcsönös biztosítási rendszer költségeire vonatkozó pénzügyi kötelezettségek egy részét nyugdíjas alkalmazottai javára.

140

(141)  A felszámolás befejezéséig. Az évközi veszteségek az egy hónapra szóló bérek kifizetését veszik alapul. Ugyancsak tartalmazzák a saját néven lévő hajók leszerelésének költségét, amely nincs levonva az eszközök értékéből. Ez a költség az eladásra váró hajók kikötőben veszteglésének költségét jelenti.

141

(142)  A fedezetlen adósságok megoszlása a következő: tartalékok kockázatokra és kiadásokra (3,3 millió EUR), felosztott adósságok/részvényállományok (0,1 millió EUR), beszállítók (28,6 millió EUR), általános képviselet (23 millió EUR), csoport- és társult adósságok (7,8 millió EUR), pénzbeli kötelezettségek összesítő számla (6,9 millió EUR).

142

(143)  Tekintetbe véve az SNCM által nagymértékben és ismételten alkalmazott határozott idejű szerződéseket.

143

(144)  A Kereskedelmi Törvénykönyv L621. és további cikkeiben kodifikált, a vállalkozások csődtömeggondnokságáról és bírói felszámolásáról szóló 1985. január 25-i 85-98. számú, törvény; a Kereskedelmi Törvénykönyv L620-1 – 670-8. cikkeiben kodifikált, a vállalkozások megvédéséről, csődtömeggondnokságáról és felszámolásáról szóló 2005. július 26-i 2005-845. számú törvény.

144

(145)  A francia ítélkezési gyakorlat megköveteli a tényleges vezetőtől, hogy irányítási jellegű rendszeres pozitív intézkedéseket tegyen.

145

(146)  A Semmítőszék 1993. november 30-i 91-20.554 sz. ítélete, Bull.civ. IV, 440. sz., 319. o.

146

(147)  Lásd a Baker & McKenzie jelentés 46–48. oldalát.

147

(148)  Lásd – többek között – a Roueni Másodfokú Bíróság két, 2005. március 22-i ítéletét – RG 04/02549. számú ítélet: Aspocomp Group Oyj és RG 01/02667 -04/02675. számú ítélet.

148

Aspocomp Group Oyj

(149)  Cass. com., 2005. április 19., Métaleurop.

149

(150)  Vagy, hogy – ebben az esetben – vállalta kompenzáció nyújtását jövőbeli állásvesztések esetére.

150

(151)  98/204/EK határozat, 3.3. pont.

151

(152)  Lásd például a Bíróság ítéletét a C334/99. sz. Németország kontra Bizottság („Gröditzer”) ügyben, [2003] EBHT I-1139, 133–141. bekezdés, valamint a Törvényszék ítéletét a T-268/08. és T-281/08. sz. egyesített ügyekben: Land Burgenland et al kontra Bizottság, még nem jelentve, 152–159. bekezdés.

152

Németország

Bizottság

Gröditzer

Land Burgenland et al

Bizottság

(153)  A határozat 208. preambulumbekezdése.

153

(154)  HL C 142., 2005.6.11., 2. o., (63) bekezdés.

154

(155)  A 2012. szeptember 11-én hozott ítélet 137. pontja.

155

(156)  A 2012. szeptember 11-én hozott ítélet 150. pontja.

156

(157)  A 2004-es iránymutatások 102–104. bekezdése.

157

(158)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

158

(159)  A szabályozott céltartalékok a francia adószabályokkal összhangban elkönyvelt költségek.

159

(160)  209–297. bekezdés.

160

(161)  Lásd a Törvényszék 2010. december 7-i ítéletét a T-11/07. sz. ügyben: Frucona Košica kontra Bizottság, még nem jelentve, 244. és 245. bekezdés.

161

Frucona Košica

Bizottság

(162)  A 2006-os intézkedések az SNCM privatizálásával foglalkoztak.

162

(163)  Lásd: Stephens jelentés, tanulmány az SNCM hajózási vállalat szerkezetátalakításáról, 85. o., 3. bekezdés: a közszolgáltatási megbízás teljesítése 2007 júliusában, január helyett; számos vita a CFF-fel.

163

(164)  Lásd: Stephens jelentés, tanulmány az SNCM hajózási vállalat szerkezetátalakításáról, 96. o.

164

(165)  Lásd: francia versenyhatóság (Autorité de la Concurrence), 2012. február 17-i 12-A-05. sz. vélemény, 124. és 125. bekezdés.

165

(166)  Lásd a 659/99/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdését.

166

(167)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

167

(168)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

168

---

MELLÉKLET

A KAPOTT, A VISSZATÉRÍTENDŐ ÉS MÁR VISSZATÉRÍTETT TÁMOGATÁSI ÖSSZEGEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

| A kedvezményezett | A támogatás keretében kapott teljes összeg (1) | A teljes visszatérítendő támogatási összeg (1)

  (Tőke) | A már visszatérített teljes összeg (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőke | Visszatérítési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett

A támogatás keretében kapott teljes összeg (1)

A teljes visszatérítendő támogatási összeg (1)

(Tőke)

A már visszatérített teljes összeg (1)

Tőke

Visszatérítési kamat

---

(1)  millió, nemzeti valutában.

---

| 12.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/51

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. február 11.)

az SA.35388 (13/C) (korábbi 13/NN és korábbi 12/N) számú, Lengyelország által hozott intézkedésről – A Gdynia-Kosakowo repülőtér létrehozása

(az értesítés a C(2014) 759. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/883/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezéseknek (1) megfelelően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2012. szeptember 7-i levelében Lengyelország jogbiztonsági okokból bejelentette a Bizottságnál az észak-lengyelországi Gdynia közelében lévő katonai repülőtér polgári repülést szolgáló repülőtérré történő átalakításának tervezett finanszírozását. Az intézkedés SA.35388 számon állami támogatási ügyként került nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(1)

2012. szeptember 7-i levelében Lengyelország jogbiztonsági okokból bejelentette a Bizottságnál az észak-lengyelországi Gdynia közelében lévő katonai repülőtér polgári repülést szolgáló repülőtérré történő átalakításának tervezett finanszírozását. Az intézkedés SA.35388 számon állami támogatási ügyként került nyilvántartásba.

| (2) | A Bizottság 2012. november 7-én és 2013. február 6-án kelt leveleiben további információt kért a bejelentett intézkedéssel kapcsolatban. 2012. december 7-én és 2013. március 15-én Lengyelország további információkat nyújtott be. 2013. április 17-én találkozóra került sor a Bizottság és Lengyelország között. Ezen a találkozón Lengyelország megerősítette, hogy a bejelentett finanszírozás nyújtása visszavonhatatlanul megtörtént. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2012. november 7-én és 2013. február 6-án kelt leveleiben további információt kért a bejelentett intézkedéssel kapcsolatban. 2012. december 7-én és 2013. március 15-én Lengyelország további információkat nyújtott be. 2013. április 17-én találkozóra került sor a Bizottság és Lengyelország között. Ezen a találkozón Lengyelország megerősítette, hogy a bejelentett finanszírozás nyújtása visszavonhatatlanul megtörtént.

| (3) | 2013. május 15-i levelében a Bizottság arról értesítette Lengyelországot, hogy az ügyet a be nem jelentett ügyek (NN ügyek) nyilvántartásába helyezi át, mivel a Bizottságnak bejelentett finanszírozás túlnyomó része már visszavonhatatlanul átadásra került. 2013. május 16-án kelt levelében Lengyelország további információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(3)

2013. május 15-i levelében a Bizottság arról értesítette Lengyelországot, hogy az ügyet a be nem jelentett ügyek (NN ügyek) nyilvántartásába helyezi át, mivel a Bizottságnak bejelentett finanszírozás túlnyomó része már visszavonhatatlanul átadásra került. 2013. május 16-án kelt levelében Lengyelország további információkat nyújtott be.

| (4) | 2013. július 10-i levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot arról, hogy a Gdynia város (a továbbiakban: Gdynia) és Kosakowo önkormányzata (a továbbiakban: Kosakowo) által a Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (a továbbiakban: Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.) vállalkozás részére nyújtott finanszírozás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése (2) szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Lengyelország 2013. augusztus 6-án nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

2013. július 10-i levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot arról, hogy a Gdynia város (a továbbiakban: Gdynia) és Kosakowo önkormányzata (a továbbiakban: Kosakowo) által a Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (a továbbiakban: Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.) vállalkozás részére nyújtott finanszírozás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése (2) szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Lengyelország 2013. augusztus 6-án nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit.

| (5) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétételre került. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban a közzétételtől számított egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétételre került. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban a közzétételtől számított egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket.

| (6) | A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől. Erről 2013. október 9-i levelében tájékoztatta Lengyelországot. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől. Erről 2013. október 9-i levelében tájékoztatta Lengyelországot.

| (7) | 2013. október 30-i levelében a Bizottság további információkat kért be. 2013. november 4-i és 2013. november 15-i levelében Lengyelország további információkat nyújtott. 2013. november 26-án értekezletre került sor a Bizottság és Lengyelország között. 2013. december 3-i és 2014. január 2-i levelében Lengyelország további információkat nyújtott. |
| --- | --- |

(7)

2013. október 30-i levelében a Bizottság további információkat kért be. 2013. november 4-i és 2013. november 15-i levelében Lengyelország további információkat nyújtott. 2013. november 26-án értekezletre került sor a Bizottság és Lengyelország között. 2013. december 3-i és 2014. január 2-i levelében Lengyelország további információkat nyújtott.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE ÉS AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

2.1.   A VIZSGÁLAT HÁTTERE

| (8) | Az ügy egy új polgári repülőtér finanszírozását érinti Pomerániában (Pomorskie vajdaság), a Gdynia város és Kosakowo önkormányzat között húzódó határon, 25 km-re a gdanski repülőtértől (4). Az új repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. (a továbbiakban: repülőtér-irányító vagy gdyniai repülőtér). A repülőtér-irányító Gdynia és Kosakowo önkormányzata teljes tulajdonában áll. |
| --- | --- |

(8)

Az ügy egy új polgári repülőtér finanszírozását érinti Pomerániában (Pomorskie vajdaság), a Gdynia város és Kosakowo önkormányzat között húzódó határon, 25 km-re a gdanski repülőtértől (4). Az új repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. (a továbbiakban: repülőtér-irányító vagy gdyniai repülőtér). A repülőtér-irányító Gdynia és Kosakowo önkormányzata teljes tulajdonában áll.

| (9) | A beruházási projekt célja új (második) polgári repülőtér létrehozása a pomerániai régióban a Kosakowóban található katonai repülőtér infrastruktúrájának felhasználásával (5). Az új repülőtér elsősorban a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés (pl. magánrepülőgépek, vitorlázó repülőgépek/könnyű-sportrepülőgépek), a diszkont légitársaságok és a charterjáratok szolgálatában állna. A bejelentés időpontjában a repülőtér üzembe helyezését 2014 elejére tervezték. A PricewaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) által 2012-ben készített jelentés az alábbi előrejelzéseket tartalmazta a működés első éveinek utasforgalmára vonatkozóan: körülbelül [...] 2014-ben, [...] 2017-ben, [...] 2020-ban, és körülbelül [...] 2028-ban. |
| --- | --- |

(9)

A beruházási projekt célja új (második) polgári repülőtér létrehozása a pomerániai régióban a Kosakowóban található katonai repülőtér infrastruktúrájának felhasználásával (5). Az új repülőtér elsősorban a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés (pl. magánrepülőgépek, vitorlázó repülőgépek/könnyű-sportrepülőgépek), a diszkont légitársaságok és a charterjáratok szolgálatában állna. A bejelentés időpontjában a repülőtér üzembe helyezését 2014 elejére tervezték. A PricewaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) által 2012-ben készített jelentés az alábbi előrejelzéseket tartalmazta a működés első éveinek utasforgalmára vonatkozóan: körülbelül [...] 2014-ben, [...] 2017-ben, [...] 2020-ban, és körülbelül [...] 2028-ban.

| (10) | A projekt kezdetei 2005 áprilisára nyúlnak vissza, amikor különböző területi hatóságok, a Honvédelmi Minisztérium, valamint a gdanski repülőtér képviselői (6) szándéknyilatkozatot írtak alá egy új polgári repülőtér a pomerániai régióban a Kosakowóban található katonai repülőtér infrastruktúrájának felhasználásával történő létrehozására. 2007 júliusában Gdynia és Kosakowo helyi hatóságai létrehozták a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t. 2009 decemberében Gdynia és Kosakowo elnyerte a Közlekedési Minisztérium hozzájárulását ahhoz, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. legyen felelős a továbbiakban az új repülőtérért. Erre alapozva a lengyel kormány a 2010. szeptember 9-én megkötött megállapodás szerint átruházta a katonai repülőtér 254 hektáros területét Kosakowóra 30 éves időtartamra; ezután Kosakowo bérbe adta a földterületet a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek ugyanennyi időre. |
| --- | --- |

(10)

A projekt kezdetei 2005 áprilisára nyúlnak vissza, amikor különböző területi hatóságok, a Honvédelmi Minisztérium, valamint a gdanski repülőtér képviselői (6) szándéknyilatkozatot írtak alá egy új polgári repülőtér a pomerániai régióban a Kosakowóban található katonai repülőtér infrastruktúrájának felhasználásával történő létrehozására. 2007 júliusában Gdynia és Kosakowo helyi hatóságai létrehozták a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t. 2009 decemberében Gdynia és Kosakowo elnyerte a Közlekedési Minisztérium hozzájárulását ahhoz, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. legyen felelős a továbbiakban az új repülőtérért. Erre alapozva a lengyel kormány a 2010. szeptember 9-én megkötött megállapodás szerint átruházta a katonai repülőtér 254 hektáros területét Kosakowóra 30 éves időtartamra; ezután Kosakowo bérbe adta a földterületet a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek ugyanennyi időre.

A beruházási projekt

| (11) | Mivel a jelenlegi Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) repülőteret eredetileg kizárólag katonai célokra használták, az új repülőtér irányítójának a már létező infrastruktúrát kell használnia (a 2 500 méter hosszú kifutópályát, a gurulóutakat, forgalmi előteret, navigációs berendezéseket stb.). Az átalakítási projekt teljes becsült beruházási költsége 164,9 millió PLN (41,2 millió EUR (7)) névértéken, és 148,4 millió PLN (37,1 millió EUR) reálértéken. Az alábbi táblázat áttekintést ad a repülőtér fokozatos fejlesztéséről, amely négy szakaszból áll. Lengyelország azon a véleményen van, hogy a beruházás teljes költsége tartalmazza az állami hatáskörbe tartozó feladatok elvégzésével kapcsolatos beruházásokat is (8), amelyek teljes összege körülbelül [...] millió PLN ([...]millió EUR) (mind a négy szakasz, összesen).

  1. táblázat


  A Gdynia-Kosakowo repülőtéri beruházás teljes névleges költsége 2007 és 2030 között









  A beruházási projekt |
| --- | --- |
| | Költségek millió | Költségek millió |
| I. szakasz: 2007-2011 | [...] | [...] |
| Előkészítő munkák (pl.a telek tisztítása, régi épületek és fák eltávolítása) és megvalósíthatósági tanulmányok tervezés | | |
| II. szakasz: 2012-2013 | [...] | [...] |
| — | Terminál (2013 júniusára készül el, és kezdetben nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedésre használják) |

(11)

Mivel a jelenlegi Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) repülőteret eredetileg kizárólag katonai célokra használták, az új repülőtér irányítójának a már létező infrastruktúrát kell használnia (a 2 500 méter hosszú kifutópályát, a gurulóutakat, forgalmi előteret, navigációs berendezéseket stb.). Az átalakítási projekt teljes becsült beruházási költsége 164,9 millió PLN (41,2 millió EUR (7)) névértéken, és 148,4 millió PLN (37,1 millió EUR) reálértéken. Az alábbi táblázat áttekintést ad a repülőtér fokozatos fejlesztéséről, amely négy szakaszból áll. Lengyelország azon a véleményen van, hogy a beruházás teljes költsége tartalmazza az állami hatáskörbe tartozó feladatok elvégzésével kapcsolatos beruházásokat is (8), amelyek teljes összege körülbelül [...] millió PLN ([...]millió EUR) (mind a négy szakasz, összesen).

1. táblázat

A Gdynia-Kosakowo repülőtéri beruházás teljes névleges költsége 2007 és 2030 között

A beruházási projekt

Költségek millió

Költségek millió

I. szakasz: 2007-2011

[...]

[...]

Előkészítő munkák (pl.a telek tisztítása, régi épületek és fák eltávolítása) és megvalósíthatósági tanulmányok tervezés

II. szakasz: 2012-2013

[...]

[...]

—

Terminál (2013 júniusára készül el, és kezdetben nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedésre használják)

| — | A repülőtéri igazgatóság és a tűzoltóság épülete |
| --- | --- |

—

A repülőtéri igazgatóság és a tűzoltóság épülete

| — | A forgalmi előtér felújítása, |
| --- | --- |

—

A forgalmi előtér felújítása,

| — | Energia-infrastruktúra, navigációs jelzőfények és repülőtéri kerítés |
| --- | --- |

—

Energia-infrastruktúra, navigációs jelzőfények és repülőtéri kerítés

| — | Repülőtér-karbantartási és -biztonsági berendezések |
| --- | --- |

—

Repülőtér-karbantartási és -biztonsági berendezések

| — | A navigációs berendezések beállítása |
| --- | --- |

—

A navigációs berendezések beállítása

| — | Bekötőutak benzinkút és személygépkocsi-parkoló |
| --- | --- |

—

Bekötőutak benzinkút és személygépkocsi-parkoló

III. szakasz: 2014-2019

[...]

[...]

| — | Nagvobb repuiogepek (pl. Boeing 73 vagy Airbus A320) kiszolgálásához szükséges beruházások mint például a gurulóút kibővítése, forgalmi előtér és repülőtéri berendezések |
| --- | --- |

—

Nagvobb repuiogepek (pl. Boeing 73 vagy Airbus A320) kiszolgálásához szükséges beruházások mint például a gurulóút kibővítése, forgalmi előtér és repülőtéri berendezések

| — | Más, az utasoknak nyújtott szolgáltatásokra irányuló beruházások (pl. a személygépkocsi-parkolók kibővítése) |
| --- | --- |

—

Más, az utasoknak nyújtott szolgáltatásokra irányuló beruházások (pl. a személygépkocsi-parkolók kibővítése)

lV. szakasz: 2020-2030

[...]

[...]

| — | A terminál kibővítése |
| --- | --- |

—

A terminál kibővítése

| — | A repülőtéri igazgatósági és tűzoltósági épület kibővítése |
| --- | --- |

—

A repülőtéri igazgatósági és tűzoltósági épület kibővítése

| — | A forgalmi előterek, gurulóinak és személygépkocsi-parkolók kibővítése |
| --- | --- |

—

A forgalmi előterek, gurulóinak és személygépkocsi-parkolók kibővítése

Az összes beruházási költség

164,90

41,02

| Forrás: | a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk. |
| --- | --- |

Forrás:

a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk.

A beruházási projekt finanszírozása

| (12) | A beruházási projektet az állami részvényesek (Gdynia és Kosakowo) tőke-hozzájárulásával finanszírozzák. A tőkeinjekciókból tervezik fedezni a repülőtér beruházási és működtetési költségeit is az üzemeltetés első szakaszában (azaz a 2019 végéig tartó időszakban). Az állami részvényesek azt várják a repülőtér irányítójától, hogy termeljen nyereséget, és 2020-ban már saját bevételéből legyen képes finanszírozni valamennyi tevékenységét. |
| --- | --- |

(12)

A beruházási projektet az állami részvényesek (Gdynia és Kosakowo) tőke-hozzájárulásával finanszírozzák. A tőkeinjekciókból tervezik fedezni a repülőtér beruházási és működtetési költségeit is az üzemeltetés első szakaszában (azaz a 2019 végéig tartó időszakban). Az állami részvényesek azt várják a repülőtér irányítójától, hogy termeljen nyereséget, és 2020-ban már saját bevételéből legyen képes finanszírozni valamennyi tevékenységét.

| (13) | Mielőtt a Bizottság tájékoztatást kapott a projektről (2012. szeptember 7-e előtt), a gdyniai repülőtér állami részvényesei megállapodtak abban, hogy összesen körülbelül 207,48 millió PLN (9) (kb. 51,87 millió EUR) összegben hozzájárulnak a beruházási projekt lebonyolításához és a repülőtér veszteségeinek fedezéséhez a működés első éveiben. 2007 és 2019 között Gdynia 142,48 millió PLN (kb. 35,62 millió EUR) összegű pénzbeli hozzájárulást nyújt. Kosakowo a vállalat megalapításakor 0,1 millió PLN (25 000 EUR) összegű pénzbeli hozzájárulást nyújtott. 2011 és 2040 között Kosakowo 64,9 millió PLN (kb. 16,2 millió EUR) nem pénzbeli hozzájárulást nyújt úgy, hogy a gdyniai repülőtér által fizetendő éves bérleti díj egy részét a bérlet időtartama alatt a repülőtér részvényeire cseréli (lásd lent a 2. táblázatot).

  2. táblázat


  A beruházási projekt finanszírozása tőkeemelésekkel | millió PLN | millió EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012. június 18-a előtt |
| Gdynia tőkeinjekciói | 60,73 | 15,18 |
| Kosakowo tőkeinjekciója | 0,10 | 0,03 |
| Kosakowo hitel-tőke konverziója | 3,98 | 1,00 |
| Összes hozzájárulás 2012. június 18-ig | 64,81 | 16,20 |
| 2012. június 18-a utánra előirányzott |
| Gdynia tőkeinjekciói | 81,75 | 20,44 |
| amelyből: | | |
| 2013-ban | 29,90 | 7,48 |
| 2014-ben | [...] | [...] |
| 2015-ben | [...] | [...] |
| 2016-ben | [...] | [...] |
| 2017-ben | [...] | [...] |
| 2018-ben | [...] | [...] |
| 2019-ben | [...] | [...] |
| Kosakowo hitel-tőke konverziója: | 60,92 | 15,23 |
| amelyből: | | |
| 2013-2039 között (27*[...] PLN) | [...] | [...] |
| 2040-ben | [...] | [...] |
| 2012. június 18-a utánra előirányzott összes hozzájárulás | 142,67 | 35,67 |
| A Gdynia-Kosakowo Repülőtér Zrt. összes előirányzott tőkéje | 207,48 | 51,87 |
| Forrás: | a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk. |

(13)

Mielőtt a Bizottság tájékoztatást kapott a projektről (2012. szeptember 7-e előtt), a gdyniai repülőtér állami részvényesei megállapodtak abban, hogy összesen körülbelül 207,48 millió PLN (9) (kb. 51,87 millió EUR) összegben hozzájárulnak a beruházási projekt lebonyolításához és a repülőtér veszteségeinek fedezéséhez a működés első éveiben. 2007 és 2019 között Gdynia 142,48 millió PLN (kb. 35,62 millió EUR) összegű pénzbeli hozzájárulást nyújt. Kosakowo a vállalat megalapításakor 0,1 millió PLN (25 000 EUR) összegű pénzbeli hozzájárulást nyújtott. 2011 és 2040 között Kosakowo 64,9 millió PLN (kb. 16,2 millió EUR) nem pénzbeli hozzájárulást nyújt úgy, hogy a gdyniai repülőtér által fizetendő éves bérleti díj egy részét a bérlet időtartama alatt a repülőtér részvényeire cseréli (lásd lent a 2. táblázatot).

2. táblázat

A beruházási projekt finanszírozása tőkeemelésekkel

millió PLN

millió EUR

2012. június 18-a előtt

Gdynia tőkeinjekciói

60,73

15,18

Kosakowo tőkeinjekciója

0,10

0,03

Kosakowo hitel-tőke konverziója

3,98

1,00

Összes hozzájárulás 2012. június 18-ig

64,81

16,20

2012. június 18-a utánra előirányzott

Gdynia tőkeinjekciói

81,75

20,44

amelyből:

2013-ban

29,90

7,48

2014-ben

[...]

[...]

2015-ben

[...]

[...]

2016-ben

[...]

[...]

2017-ben

[...]

[...]

2018-ben

[...]

[...]

2019-ben

[...]

[...]

Kosakowo hitel-tőke konverziója:

60,92

15,23

amelyből:

2013-2039 között (27*[...] PLN)

[...]

[...]

2040-ben

[...]

[...]

2012. június 18-a utánra előirányzott összes hozzájárulás

142,67

35,67

A Gdynia-Kosakowo Repülőtér Zrt. összes előirányzott tőkéje

207,48

51,87

Forrás:

a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk.

2.2.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS ÉS KEZDETI ÉRTÉKELÉS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló határozat a következő kérdéseket vetette fel:






  — | elsőként, hogy a beruházási projekt közfinanszírozása megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének (a továbbiakban: MEIP), különös tekintettel i. a MEIP megfelelő időben történő alkalmazására, a MEIP alkalmazásának módszerére, valamint ii. arra, hogy a lengyel hatóságok által elvégzett pozitív nettó jelenértéket (a továbbiakban: NPV) megállapító MEIP elemzés (10) valós és megbízható feltételezéseken alapul-e; |
| --- | --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló határozat a következő kérdéseket vetette fel:

—

elsőként, hogy a beruházási projekt közfinanszírozása megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének (a továbbiakban: MEIP), különös tekintettel i. a MEIP megfelelő időben történő alkalmazására, a MEIP alkalmazásának módszerére, valamint ii. arra, hogy a lengyel hatóságok által elvégzett pozitív nettó jelenértéket (a továbbiakban: NPV) megállapító MEIP elemzés (10) valós és megbízható feltételezéseken alapul-e;

| — | másodszor, hogy a gdyniai repülőtérnek juttatott működési és beruházási támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

—

másodszor, hogy a gdyniai repülőtérnek juttatott működési és beruházási támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.

A MEIP alkalmazása

| (15) | Az első kérdést illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 2012-ben végzett MEIP vizsgálat – vagyis azt követően, hogy megszületett az állami részvényesek visszavonhatatlan döntése a repülőtér átalakításának finanszírozásáról – felhasználható-e az állami támogatás meglétének értékelésére. A Bizottság ezért kétségbe vonta, hogy a kontrafaktuális forgatókönyv, amely feltételezi, hogy a beruházás 2012-re megvalósul, helyénvaló-e. |
| --- | --- |

(15)

Az első kérdést illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 2012-ben végzett MEIP vizsgálat – vagyis azt követően, hogy megszületett az állami részvényesek visszavonhatatlan döntése a repülőtér átalakításának finanszírozásáról – felhasználható-e az állami támogatás meglétének értékelésére. A Bizottság ezért kétségbe vonta, hogy a kontrafaktuális forgatókönyv, amely feltételezi, hogy a beruházás 2012-re megvalósul, helyénvaló-e.

| (16) | Tekintettel arra, hogy a tervek szerint a gdyniai repülőtér hasonló üzleti modellt követ, mint a meglévő gdanski repülőtér (a diszkont légitársaságokra, charterjáratokra és nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedésre való összpontosítás), amelynek van még szabad kapacitása és további bővítési terveket fontolgat, és amely csupán 25 km távolságra helyezkedik el, a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a gdyniai repülőtér előrejelzett bevétele reális feltételezéseken alapul, különösen a repülőtéri díjak és a várt utasforgalom szintje tekintetében. A Bizottság különösen megállapította, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve magasabb utasdíjakkal számol, mint amilyeneket a gdanski repülőtéren és Lengyelország hasonló regionális repülőterein alkalmaznak az engedmények/kedvezmények levonása után. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel arra, hogy a tervek szerint a gdyniai repülőtér hasonló üzleti modellt követ, mint a meglévő gdanski repülőtér (a diszkont légitársaságokra, charterjáratokra és nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedésre való összpontosítás), amelynek van még szabad kapacitása és további bővítési terveket fontolgat, és amely csupán 25 km távolságra helyezkedik el, a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a gdyniai repülőtér előrejelzett bevétele reális feltételezéseken alapul, különösen a repülőtéri díjak és a várt utasforgalom szintje tekintetében. A Bizottság különösen megállapította, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve magasabb utasdíjakkal számol, mint amilyeneket a gdanski repülőtéren és Lengyelország hasonló regionális repülőterein alkalmaznak az engedmények/kedvezmények levonása után.

| (17) | A Bizottság azzal kapcsolatban is kétségeit fejezte ki, hogy az üzleti tervben számításba vették-e az összes tervezett ösztönzőt (értékesítési támogatás, kedvezmények vagy más útvonal-fejlesztési ösztönzők stb.), amit a gdyniai repülőtérnek, részvényeseinek és más területi hatóságoknak közvetlenül biztosítaniuk kell annak érdekében, hogy a légitársaságokat új útvonalak létesítésére ösztönözzék a repülőtértől. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság azzal kapcsolatban is kétségeit fejezte ki, hogy az üzleti tervben számításba vették-e az összes tervezett ösztönzőt (értékesítési támogatás, kedvezmények vagy más útvonal-fejlesztési ösztönzők stb.), amit a gdyniai repülőtérnek, részvényeseinek és más területi hatóságoknak közvetlenül biztosítaniuk kell annak érdekében, hogy a légitársaságokat új útvonalak létesítésére ösztönözzék a repülőtértől.

| (18) | Mivel egy vállalkozás növekedési üteme általában nem nagyobb a gazdaságénál, amelyben működik (GDP-növekedés tekintetében), a Bizottság kétségeit fejezte ki azt illetően, hogy helyénvaló-e a végérték számításához használt [...]-os forgalomnövekedési ütem (11). Ez a kétely közvetlen hatással van a beruházási projekt nyereségességének értékelésére, mivel az új repülőtér sajáttőkeértéke csak a projekt végértékének figyelembevételével, 2040-től lesz pozitív (a halmozott diszkontált cash flow a 2010–2040 közötti tervezési időszakban negatív). |
| --- | --- |

(18)

Mivel egy vállalkozás növekedési üteme általában nem nagyobb a gazdaságénál, amelyben működik (GDP-növekedés tekintetében), a Bizottság kétségeit fejezte ki azt illetően, hogy helyénvaló-e a végérték számításához használt [...]-os forgalomnövekedési ütem (11). Ez a kétely közvetlen hatással van a beruházási projekt nyereségességének értékelésére, mivel az új repülőtér sajáttőkeértéke csak a projekt végértékének figyelembevételével, 2040-től lesz pozitív (a halmozott diszkontált cash flow a 2010–2040 közötti tervezési időszakban negatív).

| (19) | Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beruházási projekt közfinanszírozása szelektív gazdasági előnyöket biztosít a gdyniai repülőtér irányítója számára. A közfinanszírozást állami forrásokból nyújtották, és az államnak tulajdonítható. Továbbá torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, illetve annak torzításával fenyeget. Miután a támogatás fogalmának összes kritériuma teljesült, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közfinanszírozás állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(19)

Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beruházási projekt közfinanszírozása szelektív gazdasági előnyöket biztosít a gdyniai repülőtér irányítója számára. A közfinanszírozást állami forrásokból nyújtották, és az államnak tulajdonítható. Továbbá torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, illetve annak torzításával fenyeget. Miután a támogatás fogalmának összes kritériuma teljesült, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közfinanszírozás állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmében.

A támogatás összeegyeztethetősége

| (20) | A második kérdést illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a gdyniai repülőtérnek nyújtott beruházási és működési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(20)

A második kérdést illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a gdyniai repülőtérnek nyújtott beruházási és működési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.

| (21) | A beruházási támogatás tekintetében a Bizottság kételkedett abban, hogy teljesült-e a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban (12) a repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás vonatkozásában megállapított összes összeegyeztethetőségi feltétel. A Bizottság különösen abban kételkedett, hogy a kérdéses beruházás egyértelműen meghatározott közös érdekű célt szolgál-e, hogy szükséges és arányos-e az infrastruktúra, és hogy a kihasználásra vonatkozóan kielégítő középtávú kilátásokat nyújt-e. A Bizottság továbbá abban is kételkedett, hogy a kereskedelem fejlődésére gyakorolt hatás összhangban áll-e a közös érdekkel. |
| --- | --- |

(21)

A beruházási támogatás tekintetében a Bizottság kételkedett abban, hogy teljesült-e a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban (12) a repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás vonatkozásában megállapított összes összeegyeztethetőségi feltétel. A Bizottság különösen abban kételkedett, hogy a kérdéses beruházás egyértelműen meghatározott közös érdekű célt szolgál-e, hogy szükséges és arányos-e az infrastruktúra, és hogy a kihasználásra vonatkozóan kielégítő középtávú kilátásokat nyújt-e. A Bizottság továbbá abban is kételkedett, hogy a kereskedelem fejlődésére gyakorolt hatás összhangban áll-e a közös érdekkel.

| (22) | A Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. működési veszteségének a működés első éveiben történő finanszírozása formájában nyújtott működési támogatást illetően a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérésnek minősül-e. A Bizottság különösen arra vonatkozóan fejezte ki kételyeit, hogy a működési támogatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (13) (a továbbiakban: RAG) szerint összeegyeztethetőnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(22)

A Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. működési veszteségének a működés első éveiben történő finanszírozása formájában nyújtott működési támogatást illetően a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérésnek minősül-e. A Bizottság különösen arra vonatkozóan fejezte ki kételyeit, hogy a működési támogatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (13) (a továbbiakban: RAG) szerint összeegyeztethetőnek tekinthető-e.

3.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

3.1.   A MEIP ALKALMAZÁSA ÉS A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (23) | Lengyelország fenntartja álláspontját, miszerint a gdyniai repülőtér közfinanszírozása összeegyeztethető a piacgazdasági befektető elvével, ezért nem minősül állami támogatásnak. Ebben az összefüggésben Lengyelország hivatkozik azokra a MEIP elemzésekre, melyek 2010–2012 között kerültek elvégzésre a beruházással kapcsolatban. Lengyelország kijelenti, hogy az összes MEIP elemzés pozitív nettó jelenértéket, valamint a tőkeköltségeknél magasabb belső megtérülési rátát (14) (a továbbiakban: IRR) eredményezett. |
| --- | --- |

(23)

Lengyelország fenntartja álláspontját, miszerint a gdyniai repülőtér közfinanszírozása összeegyeztethető a piacgazdasági befektető elvével, ezért nem minősül állami támogatásnak. Ebben az összefüggésben Lengyelország hivatkozik azokra a MEIP elemzésekre, melyek 2010–2012 között kerültek elvégzésre a beruházással kapcsolatban. Lengyelország kijelenti, hogy az összes MEIP elemzés pozitív nettó jelenértéket, valamint a tőkeköltségeknél magasabb belső megtérülési rátát (14) (a továbbiakban: IRR) eredményezett.

3.1.1.   A döntéshozási folyamat, és a MEIP vizsgálat módszertani megbízhatósága

| (24) | Lengyelország kifejti, hogy a Gdynia/Kosakowo katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításával kapcsolatos tárgyalások és munkálatok 2005-ben kezdődtek. Akkor a tárgyalások még más partnerek részvételével zajlottak (mint például a gdanski repülőtér). Lengyelország kifejti, hogy 2007-ben Gdynia és Kosakowo létrehozták a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. társaságot, amely azóta is a beruházás felelőse. |
| --- | --- |

(24)

Lengyelország kifejti, hogy a Gdynia/Kosakowo katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításával kapcsolatos tárgyalások és munkálatok 2005-ben kezdődtek. Akkor a tárgyalások még más partnerek részvételével zajlottak (mint például a gdanski repülőtér). Lengyelország kifejti, hogy 2007-ben Gdynia és Kosakowo létrehozták a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. társaságot, amely azóta is a beruházás felelőse.

| (25) | Az eljárás során Lengyelország három, a PWC által készített MEIP elemzést nyújtott be. Az első MEIP elemzés (2010. július 16-i keltezéssel, a továbbiakban: 2010-es MEIP elemzés) 2010 júliusában készült. A későbbiekben a PWC kétszer frissítette a MEIP elemzést: először 2011 májusában (2011. május 13-i keltezéssel, a továbbiakban: 2011-es MEIP frissítés vagy 2011-es MEIP elemzés), másodszor pedig 2012 júliusában (2012. július 13-i keltezéssel, a továbbiakban: 2012-es MEIP frissítés vagy 2012-es MEIP elemzés). Ezek a frissítések az utasforgalomra vonatkozó új előrejelzéseket, a projekt céljaiban történt változásokat, a beruházási számokban történt változásokat, valamint a módszertanban és a nettójelenérték-számításokhoz használt alapértékekben (mint a béta-érték és a diszkontráta) történt változásokat foglalják magukban. 2013 novemberében Lengyelország további tájékoztatást nyújtott, amelyben felvetette, hogy új bevételi források (pl. üzemanyag-értékesítés, navigációs szolgáltatások nyújtása) növelnék a projekt nettó jelenértékét. Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának napjáig Lengyelország még csak a 2012-es MEIP frissítést nyújtotta be. |
| --- | --- |

(25)

Az eljárás során Lengyelország három, a PWC által készített MEIP elemzést nyújtott be. Az első MEIP elemzés (2010. július 16-i keltezéssel, a továbbiakban: 2010-es MEIP elemzés) 2010 júliusában készült. A későbbiekben a PWC kétszer frissítette a MEIP elemzést: először 2011 májusában (2011. május 13-i keltezéssel, a továbbiakban: 2011-es MEIP frissítés vagy 2011-es MEIP elemzés), másodszor pedig 2012 júliusában (2012. július 13-i keltezéssel, a továbbiakban: 2012-es MEIP frissítés vagy 2012-es MEIP elemzés). Ezek a frissítések az utasforgalomra vonatkozó új előrejelzéseket, a projekt céljaiban történt változásokat, a beruházási számokban történt változásokat, valamint a módszertanban és a nettójelenérték-számításokhoz használt alapértékekben (mint a béta-érték és a diszkontráta) történt változásokat foglalják magukban. 2013 novemberében Lengyelország további tájékoztatást nyújtott, amelyben felvetette, hogy új bevételi források (pl. üzemanyag-értékesítés, navigációs szolgáltatások nyújtása) növelnék a projekt nettó jelenértékét. Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának napjáig Lengyelország még csak a 2012-es MEIP frissítést nyújtotta be.

| (26) | Lengyelország kifejti továbbá Gdynia és Kosakowo projektjének a gdyniai repülőtéri beruházásra vonatkozó időkeretét. Ezzel kapcsolatban Lengyelország hangsúlyozza, hogy a beruházási folyamat két projektmegvalósítási szakaszra osztható. |
| --- | --- |

(26)

Lengyelország kifejti továbbá Gdynia és Kosakowo projektjének a gdyniai repülőtéri beruházásra vonatkozó időkeretét. Ezzel kapcsolatban Lengyelország hangsúlyozza, hogy a beruházási folyamat két projektmegvalósítási szakaszra osztható.

i.   Az első szakasz (2007–2009) az új repülőtér létesítését célzó előkészítő munkákra és megvalósíthatósági tanulmányokra terjedt ki (ez az 1. szakaszhoz kapcsolódik, az 1. táblázat szerint)

| (27) | Lengyelország kifejti, hogy az első szakasz során a Gdynia és Kosakowo által létrehozott társaság elvégezte az előkészítő feladatokat (pl. a beruházásra vonatkozó főterv, a repülőtér-üzembentartó státusz megszerzéséhez szükséges dokumentumok, a beruházás környezetre gyakorolt hatásáról szóló jelentés, tervdokumentáció stb. elkészítése). |
| --- | --- |

(27)

Lengyelország kifejti, hogy az első szakasz során a Gdynia és Kosakowo által létrehozott társaság elvégezte az előkészítő feladatokat (pl. a beruházásra vonatkozó főterv, a repülőtér-üzembentartó státusz megszerzéséhez szükséges dokumentumok, a beruházás környezetre gyakorolt hatásáról szóló jelentés, tervdokumentáció stb. elkészítése).

| (28) | Lengyelország fenntartja, hogy az első szakasz során nem került sor jelentős tőkebefektetésre, és a repülőtér irányítójának juttatott közfinanszírozás megfelelt a csekély összegű támogatás
   (15) szabályainak. Lengyelország szerint 2009. június 26-a előtt a társaságnál összesen 1,691 millió PLN (kb. 423 000 EUR) összegű tőkeinjekciót hajtottak végre. |
| --- | --- |

(28)

Lengyelország fenntartja, hogy az első szakasz során nem került sor jelentős tőkebefektetésre, és a repülőtér irányítójának juttatott közfinanszírozás megfelelt a csekély összegű támogatás
   (15) szabályainak. Lengyelország szerint 2009. június 26-a előtt a társaságnál összesen 1,691 millió PLN (kb. 423 000 EUR) összegű tőkeinjekciót hajtottak végre.

ii.   A második szakasz (2010-től kezdődően) a repülőtér tulajdonképpeni átalakításával foglalkozott (ez a II–IV. szakaszhoz kapcsolódik, az 1. táblázat szerint)

| (29) | Lengyelország azt is kifejti, hogy az első, előkészítő szakasz 2010-ben zárult le, amikor a gdyniai repülőtérre vonatkozó főterv (16), valamint az első, 2010-es MEIP elemzés is véglegesítésre került. Lengyelország előadja, hogy a 2010-es MEIP elemzés kimutatta, hogy a két helyi hatóság piaci feltételek mellett végzi a beruházást (vagyis nem jelent állami támogatást), aminek eredményeképp a részvényesek a vállalat tőkerészesedését 6,05 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelik. |
| --- | --- |

(29)

Lengyelország azt is kifejti, hogy az első, előkészítő szakasz 2010-ben zárult le, amikor a gdyniai repülőtérre vonatkozó főterv (16), valamint az első, 2010-es MEIP elemzés is véglegesítésre került. Lengyelország előadja, hogy a 2010-es MEIP elemzés kimutatta, hogy a két helyi hatóság piaci feltételek mellett végzi a beruházást (vagyis nem jelent állami támogatást), aminek eredményeképp a részvényesek a vállalat tőkerészesedését 6,05 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelik.

| (30) | A 2010-es MEIP elemzésben a beruházási projekt nettó jelenértékét a cég számára elérhető készpénzáramlás (FCFF) módszer segítségével számolták ki (17). Ez a nettójelenérték-számítás azon a feltételezésen alapul, hogy a beruházási tervben biztosított összes tőkeinjekciót végrehajtják a beruházási projekt megvalósítása érdekében (18). Ezt az értékelési módszert az összes tőketulajdonos (törzsrészvényesek és kötvénytulajdonosok) számára az előrejelzési időszakban elérhető készpénzáramlás kiszámítására használják. Ezután az előrejelzett pénzforgalomból levonják a súlyozott átlagos tőkeköltséget (19) (WACC), hogy megkapják a cég diszkontált pénzáramlását (DCF) az előrejelzési időszakban. Ezután a végértéket a folytonos növekedés módszerének használatával számítják ki (amely a legutóbbi előrejelzési időszakból származó FCFF-re alapozott stabil növekedési pályát feltételez). A nettó jelenérték a tervezési időszakra megállapított diszkontált pénzáramláson és a végértéken alapul. Ebben az esetben a 2010-es MEIP elemzés [...] % WACC (20) alapul vételével adott pénzáramlásra vonatkozó előrejelzéseket a 2010–2040 közötti időszakra vonatkozóan. Ezen adatok alapján az elemzés mínusz [...] millió PLN ([...] millió EUR) diszkontált pénzáramlásértéket számított ki a 2010–2040 közötti időszakra vonatkozóan, valamint kb. [...] millió PLN ([...] millió EUR) (diszkontált) végértéket (21). Ennélfogva a teljes projekt nettó jelenértékét [...] millió PLN ([...] millió EUR) összegre becsülik. |
| --- | --- |

(30)

A 2010-es MEIP elemzésben a beruházási projekt nettó jelenértékét a cég számára elérhető készpénzáramlás (FCFF) módszer segítségével számolták ki (17). Ez a nettójelenérték-számítás azon a feltételezésen alapul, hogy a beruházási tervben biztosított összes tőkeinjekciót végrehajtják a beruházási projekt megvalósítása érdekében (18). Ezt az értékelési módszert az összes tőketulajdonos (törzsrészvényesek és kötvénytulajdonosok) számára az előrejelzési időszakban elérhető készpénzáramlás kiszámítására használják. Ezután az előrejelzett pénzforgalomból levonják a súlyozott átlagos tőkeköltséget (19) (WACC), hogy megkapják a cég diszkontált pénzáramlását (DCF) az előrejelzési időszakban. Ezután a végértéket a folytonos növekedés módszerének használatával számítják ki (amely a legutóbbi előrejelzési időszakból származó FCFF-re alapozott stabil növekedési pályát feltételez). A nettó jelenérték a tervezési időszakra megállapított diszkontált pénzáramláson és a végértéken alapul. Ebben az esetben a 2010-es MEIP elemzés [...] % WACC (20) alapul vételével adott pénzáramlásra vonatkozó előrejelzéseket a 2010–2040 közötti időszakra vonatkozóan. Ezen adatok alapján az elemzés mínusz [...] millió PLN ([...] millió EUR) diszkontált pénzáramlásértéket számított ki a 2010–2040 közötti időszakra vonatkozóan, valamint kb. [...] millió PLN ([...] millió EUR) (diszkontált) végértéket (21). Ennélfogva a teljes projekt nettó jelenértékét [...] millió PLN ([...] millió EUR) összegre becsülik.

| (31) | Az alábbi ábrán (lásd 1. ábra) a várható halmozott diszkontált pénzáramlás látható a 2010–2040 közötti tervezési időszakra vonatkozóan, a 2010-es MEIP elemzés számításai szerint.

  1. ábra


  Halmozott (tényleges) diszkontált pénzáramlás (PLN-ben kifejezve)

  [...] |
| --- | --- |

(31)

Az alábbi ábrán (lásd 1. ábra) a várható halmozott diszkontált pénzáramlás látható a 2010–2040 közötti tervezési időszakra vonatkozóan, a 2010-es MEIP elemzés számításai szerint.

1. ábra

Halmozott (tényleges) diszkontált pénzáramlás (PLN-ben kifejezve)

[...]

| (32) | Lengyelország kifejti, hogy 2010. július 29-én a társaság saját tőkéjét 6,052 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelték. Ugyanakkor Lengyelország hozzáteszi, hogy annak ellenére, hogy a MEIP elemzés rámutatott arra, hogy a beruházás nem tartalmaz állami támogatást, a részvényesek hozzáláttak egy bejelentés elkészítéséhez a Bizottság számára, amelyet csupán a jogbiztonság érdekében terveztek benyújtani. |
| --- | --- |

(32)

Lengyelország kifejti, hogy 2010. július 29-én a társaság saját tőkéjét 6,052 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelték. Ugyanakkor Lengyelország hozzáteszi, hogy annak ellenére, hogy a MEIP elemzés rámutatott arra, hogy a beruházás nem tartalmaz állami támogatást, a részvényesek hozzáláttak egy bejelentés elkészítéséhez a Bizottság számára, amelyet csupán a jogbiztonság érdekében terveztek benyújtani.

| (33) | Lengyelország azt is kifejti, hogy 2011 májusában újabb MEIP elemzés készült. Lengyelország szerint ez a MEIP elemzés a 2010-es MEIP elemzés aktualizálása volt, amelyet a előkészületek előrehaladása, valamint a beruházási tervről, annak ütemtervéről és finanszírozásáról rendelkezésre álló pontosabb adatok figyelembevételével készítettek el. Lengyelország kifejti, hogy a 2010-es MEIP elemzés és a 2011-es MEIP elemzés elkészítése közötti időszakban:






  — | a részvényesek 2011. március 11-én megállapodást írtak alá, amely megállapította a polgári repülőtér létesítésére irányuló beruházás finanszírozási feltételeit. Ebben a megállapodásban Gdynia ígéretet tett összesen 59 millió PLN juttatás kifizetésére 2011‒2013 során. Kosakowo a maga részéről nem pénzbeli hozzájárulásra tett ígéretet hitel-tőke konverzió formájában (a 2. táblázat szerint) a 2011‒2040 közötti időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

(33)

Lengyelország azt is kifejti, hogy 2011 májusában újabb MEIP elemzés készült. Lengyelország szerint ez a MEIP elemzés a 2010-es MEIP elemzés aktualizálása volt, amelyet a előkészületek előrehaladása, valamint a beruházási tervről, annak ütemtervéről és finanszírozásáról rendelkezésre álló pontosabb adatok figyelembevételével készítettek el. Lengyelország kifejti, hogy a 2010-es MEIP elemzés és a 2011-es MEIP elemzés elkészítése közötti időszakban:

—

a részvényesek 2011. március 11-én megállapodást írtak alá, amely megállapította a polgári repülőtér létesítésére irányuló beruházás finanszírozási feltételeit. Ebben a megállapodásban Gdynia ígéretet tett összesen 59 millió PLN juttatás kifizetésére 2011‒2013 során. Kosakowo a maga részéről nem pénzbeli hozzájárulásra tett ígéretet hitel-tőke konverzió formájában (a 2. táblázat szerint) a 2011‒2040 közötti időszakra vonatkozóan;

| — | ugyanezen a napon, 2011. március 11-én, a gdyniai repülőtér létesítéséért felelős társaság bérleti szerződést kötött Kosakowóval a földterületre vonatkozóan (megjelölve a bérelt földterületet, szabályozva a bérleti díjak fizetését, adókérdéseket stb.); |
| --- | --- |

—

ugyanezen a napon, 2011. március 11-én, a gdyniai repülőtér létesítéséért felelős társaság bérleti szerződést kötött Kosakowóval a földterületre vonatkozóan (megjelölve a bérelt földterületet, szabályozva a bérleti díjak fizetését, adókérdéseket stb.);

| — | a beruházási tervben foglalt beruházási költségeket meghatározták és aktualizálták. |
| --- | --- |

—

a beruházási tervben foglalt beruházási költségeket meghatározták és aktualizálták.

| (34) | Lengyelország kifejti, hogy a 2011-es MEIP elemzés is pozitív nettó jelenértéket mutatott ki. Lengyelország kifejti továbbá, hogy erre alapozva a repülőtér irányítójának állami részvényesei további tőkeinjekciókat hajtottak végre. Lengyelország rámutat arra, hogy a társaság saját tőkéjét 2011 júliusában 33,801 millió PLN-ra (8,45 millió EUR-ra), majd 2013 áprilisában 64,810 millió PLN-ra (16,20 millió EUR-ra) emelték. |
| --- | --- |

(34)

Lengyelország kifejti, hogy a 2011-es MEIP elemzés is pozitív nettó jelenértéket mutatott ki. Lengyelország kifejti továbbá, hogy erre alapozva a repülőtér irányítójának állami részvényesei további tőkeinjekciókat hajtottak végre. Lengyelország rámutat arra, hogy a társaság saját tőkéjét 2011 júliusában 33,801 millió PLN-ra (8,45 millió EUR-ra), majd 2013 áprilisában 64,810 millió PLN-ra (16,20 millió EUR-ra) emelték.

| (35) | A 2011-es MEIP elemzésben a diszkontált pénzáramlás értékét a 2011–2040 közötti tervezési időszakra vonatkozó diszkontált pénzáramlás értékének alapul vételével számították ki. Az aktualizált diszkontált pénzáramlás értéket (-[...]) millió PLN-ban (– [...] millió EUR-ban) határozták meg, amely nagyobb veszteséget sugall, miközben a végértéket [...] millió PLN-ra (kb. [...] millió EUR-ra) csökkentették. A nettó jelenértéket ezért [...] millió PLN-ra (kb. [...] millió EUR-ra) csökkentették. A súlyozott átlagos tőkeköltséget [...] %-ra (22) csökkentették, és a végérték számításához használt stabil növekedési rátát [...] %-ról [...] %-ra mérsékelték. |
| --- | --- |

(35)

A 2011-es MEIP elemzésben a diszkontált pénzáramlás értékét a 2011–2040 közötti tervezési időszakra vonatkozó diszkontált pénzáramlás értékének alapul vételével számították ki. Az aktualizált diszkontált pénzáramlás értéket (-[...]) millió PLN-ban (– [...] millió EUR-ban) határozták meg, amely nagyobb veszteséget sugall, miközben a végértéket [...] millió PLN-ra (kb. [...] millió EUR-ra) csökkentették. A nettó jelenértéket ezért [...] millió PLN-ra (kb. [...] millió EUR-ra) csökkentették. A súlyozott átlagos tőkeköltséget [...] %-ra (22) csökkentették, és a végérték számításához használt stabil növekedési rátát [...] %-ról [...] %-ra mérsékelték.

| (36) | Lengyelország szerint a makrogazdasági helyzet változása (a pénzügyi válság és a gazdaság lelassulása) miatt a projektet újra kellett értékelni 2012-ben, ami egy újabb MEIP elemzés (nevezetesen a 2012-es MEIP elemzés) elkészítéséhez vezetett. Lengyelország azt állítja, hogy a 2012-es MEIP elemzéshez az előző elemzésben szereplő feltételezéseket az alábbiak szerint módosították:






  — | A gdyniai repülőtér előrejelzett utasforgalmát csökkentették. |
| --- | --- | --- |

(36)

Lengyelország szerint a makrogazdasági helyzet változása (a pénzügyi válság és a gazdaság lelassulása) miatt a projektet újra kellett értékelni 2012-ben, ami egy újabb MEIP elemzés (nevezetesen a 2012-es MEIP elemzés) elkészítéséhez vezetett. Lengyelország azt állítja, hogy a 2012-es MEIP elemzéshez az előző elemzésben szereplő feltételezéseket az alábbiak szerint módosították:

—

A gdyniai repülőtér előrejelzett utasforgalmát csökkentették.

| — | A beruházás mértékét csökkentették, a beruházás költségét [...] millió PLN-val ([...] millió EUR-val) mérsékelték. |
| --- | --- |

—

A beruházás mértékét csökkentették, a beruházás költségét [...] millió PLN-val ([...] millió EUR-val) mérsékelték.

| — | A főterminál építésére vonatkozó tervet (a kapcsolódó útinfrastruktúra- és parkolófejlesztéssel együtt) elvetették. Ehelyett úgy döntöttek, hogy a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál kapacitását [...] %-kal megnövelik a második beruházási szakaszban. |
| --- | --- |

—

A főterminál építésére vonatkozó tervet (a kapcsolódó útinfrastruktúra- és parkolófejlesztéssel együtt) elvetették. Ehelyett úgy döntöttek, hogy a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál kapacitását [...] %-kal megnövelik a második beruházási szakaszban.

| — | A piaci helyzet tanulmányozása után a biztonsággal kapcsolatos beruházási költségeket [...] millió PLN-val ([...] millió EUR-val) meg kellett emelni. |
| --- | --- |

—

A piaci helyzet tanulmányozása után a biztonsággal kapcsolatos beruházási költségeket [...] millió PLN-val ([...] millió EUR-val) meg kellett emelni.

| — | A beruházás mértékének csökkentése rövidebb megtérülési időt eredményezett a beruházás számára (névértéken, [...] évvel, [...] év [...] hónapról [...] év [...] hónapra). |
| --- | --- |

—

A beruházás mértékének csökkentése rövidebb megtérülési időt eredményezett a beruházás számára (névértéken, [...] évvel, [...] év [...] hónapról [...] év [...] hónapra).

| (37) | Lengyelország azt is állítja, hogy az előző MEIP elemzésekhez használt módszertanon változtattak a 2012-es MEIP elemzés elkészítésekor.






  — | A finanszírozási struktúra és az adósságszolgálati költségek jobb megjelenítése érdekében a cég számára elérhető készpénzáramlás (a továbbiakban: FCFF) módszer helyett a sajáttőke-tulajdonosok számára elérhető készpénzáramlás (a továbbiakban: FCFE) módszert (23) alkalmazták. |
| --- | --- | --- |

(37)

Lengyelország azt is állítja, hogy az előző MEIP elemzésekhez használt módszertanon változtattak a 2012-es MEIP elemzés elkészítésekor.

—

A finanszírozási struktúra és az adósságszolgálati költségek jobb megjelenítése érdekében a cég számára elérhető készpénzáramlás (a továbbiakban: FCFF) módszer helyett a sajáttőke-tulajdonosok számára elérhető készpénzáramlás (a továbbiakban: FCFE) módszert (23) alkalmazták.

| — | A pénzügyi (értékpapír-) piacon történt változásokat követően aktualizálták a kockázatmentes kamatlábat és a béta-értéket. Ezenfelül az Európán kívüli cégeket kizárták az összehasonlító elemzésekből. Ez új diszkontrátát eredményezett. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi (értékpapír-) piacon történt változásokat követően aktualizálták a kockázatmentes kamatlábat és a béta-értéket. Ezenfelül az Európán kívüli cégeket kizárták az összehasonlító elemzésekből. Ez új diszkontrátát eredményezett.

| — | A nettó jelenérték kiszámításához használt diszkontrátát összehasonlítható vállalatok elemzése alapján határozták meg, mely vállalatok közt szerepeltek repülőtéri vállalatok és repülőtereken szolgáltatásokat nyújtó vállalatok is (amelyek pénzügyi eredménye szorosan korrelál a repülőtéri vállalatok teljesítményével) (24). |
| --- | --- |

—

A nettó jelenérték kiszámításához használt diszkontrátát összehasonlítható vállalatok elemzése alapján határozták meg, mely vállalatok közt szerepeltek repülőtéri vállalatok és repülőtereken szolgáltatásokat nyújtó vállalatok is (amelyek pénzügyi eredménye szorosan korrelál a repülőtéri vállalatok teljesítményével) (24).

| — | Azt feltételezték, hogy a projektet elsősorban részvényesek forrásaiból finanszírozzák, és csak ezután használnak fel külső forrásokat (forgóeszközhiteleket) és működési bevételeket. |
| --- | --- |

—

Azt feltételezték, hogy a projektet elsősorban részvényesek forrásaiból finanszírozzák, és csak ezután használnak fel külső forrásokat (forgóeszközhiteleket) és működési bevételeket.

| (38) | A 2012-es MEIP elemzésben a diszkontált pénzáramlást a 2012-2030 közötti tervezési időszakra meghatározott diszkontált pénzáramlás alapján számították ki (vagyis az előző tanulmányban használt tervezési időszakot 10 évvel lerövidítették). Az aktualizált diszkontált pénzáramlás értéke [...] millió PLN ([...] millió EUR) volt, miközben a végérték jelentősen megemelkedett [...] millió PLN-ra ([...] millió EUR-ra). Ezután levonták a már elvégzett beruházások tőkésített értékét ([...] millió PLN). A 2012-es aktualizálás szerint a nettó jelenérték [...] millió PLN ([...] millió EUR) volt. A nettó jelenérték kiszámításához [...] %-os (25) sajáttőke-költséget használtak, a végérték kiszámításához pedig a stabil növekedési rátát tovább csökkentették [...] %-ról [...] %-ra. |
| --- | --- |

(38)

A 2012-es MEIP elemzésben a diszkontált pénzáramlást a 2012-2030 közötti tervezési időszakra meghatározott diszkontált pénzáramlás alapján számították ki (vagyis az előző tanulmányban használt tervezési időszakot 10 évvel lerövidítették). Az aktualizált diszkontált pénzáramlás értéke [...] millió PLN ([...] millió EUR) volt, miközben a végérték jelentősen megemelkedett [...] millió PLN-ra ([...] millió EUR-ra). Ezután levonták a már elvégzett beruházások tőkésített értékét ([...] millió PLN). A 2012-es aktualizálás szerint a nettó jelenérték [...] millió PLN ([...] millió EUR) volt. A nettó jelenérték kiszámításához [...] %-os (25) sajáttőke-költséget használtak, a végérték kiszámításához pedig a stabil növekedési rátát tovább csökkentették [...] %-ról [...] %-ra.

| (39) | Lengyelország rámutat arra, hogy a 2012-es MEIP elemzés szerinti eredmények még mindig pozitívak voltak, aminek eredményeképp a részvényesek további tőkeinjekciókat hajtottak végre. Lengyelország azt állította, hogy 2013 áprilisára a vállalat tőkéjét 91,310 millió PLN-ra (22,8 millió EUR-ra) emelték, amely ezután 2013-ban nem is változott többé, amint az a 3. táblázat összefoglalásából kitűnik.

  3. táblázat


  A gdyniai repülőtér irányítójának Gdynia és Kosakowo által eszközölt tőkeemelései












  A nemzeti bírósági nyilvántartásba való bejegyzésről szóló döntés időpontja | A tőkeemelésről hozott határozat időpontja | Részvényes neve | A határozat tárgya | Résnények értéke | Részvény töke | Kumulált részesedés a 2013 végéig eszközölt összes tőkeemelésben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (millió PLN) | (millió PLN) |
| 2007.8.28. | 2007.7.23. | Gdynia | új részvények létrehozása | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 2007.8.28. | 2007.7.23. | Kosakowo | új részvények létrehozása | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 2008.3.4. | 2007.12.6. | Gdynia | új részvények létrehozása | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 2008.3.4. | 2007.12.6. | Kosakowo | új részvények létrehozása | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 2008.9.11. | 2008.7.21. | Gdynia | új részvények létrehozása | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 2009.7.28. | 2009.6.26. | Gdynia | A Gdynia önkormányzata tulajdonában lévő 404 részvényt törökét tekintet nélkül a részvényesre | –0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 2009.7.28. | 2009.6.26. | Gdynia | új részvények létrehozása | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 2010.12.8. | 2010.7.29. | Gdynia | új részvények létrehozása | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 2011.7.8. | 2011.6.7. | Gdynia | új részvények létrehozása | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 2011.9.1. | 2011.7.26. | Kosakowo | új részvények létrehozása | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 2012.4.25. | 2012.4.5. | Gdynia | új részvények létrehozása | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 2012.4.25. | 2012.4.5. | Kosakowo | új részvények létrehozása | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 2013.5.27. | 2013.4.8. | Gdynia | új részvények létrehozása | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 2013.5.27. | 2013.4.8. | Kosakowo | új részvények létrehozása | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 2013.6.17. | 2013.4.25. | Gdynia | új részvények létrehozása | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Forrás: | a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk. |

(39)

Lengyelország rámutat arra, hogy a 2012-es MEIP elemzés szerinti eredmények még mindig pozitívak voltak, aminek eredményeképp a részvényesek további tőkeinjekciókat hajtottak végre. Lengyelország azt állította, hogy 2013 áprilisára a vállalat tőkéjét 91,310 millió PLN-ra (22,8 millió EUR-ra) emelték, amely ezután 2013-ban nem is változott többé, amint az a 3. táblázat összefoglalásából kitűnik.

3. táblázat

A gdyniai repülőtér irányítójának Gdynia és Kosakowo által eszközölt tőkeemelései

A nemzeti bírósági nyilvántartásba való bejegyzésről szóló döntés időpontja

A tőkeemelésről hozott határozat időpontja

Részvényes neve

A határozat tárgya

Résnények értéke

Részvény töke

Kumulált részesedés a 2013 végéig eszközölt összes tőkeemelésben

(millió PLN)

(millió PLN)

2007.8.28.

2007.7.23.

Gdynia

új részvények létrehozása

0,030

0,030

0,03 %

2007.8.28.

2007.7.23.

Kosakowo

új részvények létrehozása

0,020

0,050

0,05 %

2008.3.4.

2007.12.6.

Gdynia

új részvények létrehozása

0,120

0,170

0,19 %

2008.3.4.

2007.12.6.

Kosakowo

új részvények létrehozása

0,080

0,250

0,27 %

2008.9.11.

2008.7.21.

Gdynia

új részvények létrehozása

0,500

0,750

0,82 %

2009.7.28.

2009.6.26.

Gdynia

A Gdynia önkormányzata tulajdonában lévő 404 részvényt törökét tekintet nélkül a részvényesre

–0,404

0,346

0,38 %

2009.7.28.

2009.6.26.

Gdynia

új részvények létrehozása

1,345

1,691

1,85 %

2010.12.8.

2010.7.29.

Gdynia

új részvények létrehozása

4,361

6,052

6,63 %

2011.7.8.

2011.6.7.

Gdynia

új részvények létrehozása

25,970

32,022

35,07 %

2011.9.1.

2011.7.26.

Kosakowo

új részvények létrehozása

1,779

33,801

37,02 %

2012.4.25.

2012.4.5.

Gdynia

új részvények létrehozása

28,809

62,610

68,57 %

2012.4.25.

2012.4.5.

Kosakowo

új részvények létrehozása

2,200

64,810

70,98 %

2013.5.27.

2013.4.8.

Gdynia

új részvények létrehozása

4,269

69,079

75,65 %

2013.5.27.

2013.4.8.

Kosakowo

új részvények létrehozása

2,200

71,279

78,06 %

2013.6.17.

2013.4.25.

Gdynia

új részvények létrehozása

20,031

91,310

100,00 %

Forrás:

a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk.

| (40) | Összefoglalva tehát Lengyelország azt állítja, hogy miközben a helyi hatóságok már 2005-ben előkészítő lépéseket tettek a gdyniai repülőtér létesítésére, a projekt csak a főterv és az első MEIP elemzés elkészültével, vagyis 2010-ben nyerte el végső formáját. Lengyelország kifejti, hogy a projekt kezdeti feltételezései lényeges módosításon mentek át a külső körülményekben bekövetkezett változások miatt. Lengyelország érvelése szerint az állami részvényesek végső döntése a projekt megvalósításáról és végső formájáról 2012-ben született meg. Lengyelország azt is hangsúlyozza, hogy a MEIP elemzés mindhárom verziója alátámasztotta a projekt életképességét, és azt bizonyította, hogy egy piacgazdasági befektető megvalósította volna a projektet. |
| --- | --- |

(40)

Összefoglalva tehát Lengyelország azt állítja, hogy miközben a helyi hatóságok már 2005-ben előkészítő lépéseket tettek a gdyniai repülőtér létesítésére, a projekt csak a főterv és az első MEIP elemzés elkészültével, vagyis 2010-ben nyerte el végső formáját. Lengyelország kifejti, hogy a projekt kezdeti feltételezései lényeges módosításon mentek át a külső körülményekben bekövetkezett változások miatt. Lengyelország érvelése szerint az állami részvényesek végső döntése a projekt megvalósításáról és végső formájáról 2012-ben született meg. Lengyelország azt is hangsúlyozza, hogy a MEIP elemzés mindhárom verziója alátámasztotta a projekt életképességét, és azt bizonyította, hogy egy piacgazdasági befektető megvalósította volna a projektet.

| (41) | A kontrafaktuális forgatókönyvvel kapcsolatban Lengyelország azzal érvel, hogy a nemzeti jog csak arra jogosítja fel Kosakowót, hogy a földterületet, amelyen a gdyniai repülőtér elhelyezkedik, egy új polgári repülőtér létesítésére használja fel. Ezzel kapcsolatban Lengyelország kifejti, hogy a repülőtér területét 30 éves időtartamra adták bérbe Kosakowónak. Lengyelország azt állítja, hogy a bérleti szerződés arra kötelezi Kosakowót, hogy a földet csak olyan szervezetnek adhatja bérbe, amely polgári repülőtér létesítéséért és/vagy üzemeltetéséért felelős. Lengyelország szerint az állam visszavehette volna a földet, ha Kosakowo nem adta volna bérbe polgári repülőtér létesítése céljából 6 hónapon belül, ha a földet más célra használták volna, vagy ha a repülőtér nem kezdte volna meg működését 3 éven belül. Mivel nem volt lehetséges az a forgatókönyv, miszerint a gdyniai repülőtér területét a légi közlekedéstől eltérő célokra is használták/bérbe adták volna, nem lehetett azt felhasználni kontrafaktuális forgatókönyv felállítására. |
| --- | --- |

(41)

A kontrafaktuális forgatókönyvvel kapcsolatban Lengyelország azzal érvel, hogy a nemzeti jog csak arra jogosítja fel Kosakowót, hogy a földterületet, amelyen a gdyniai repülőtér elhelyezkedik, egy új polgári repülőtér létesítésére használja fel. Ezzel kapcsolatban Lengyelország kifejti, hogy a repülőtér területét 30 éves időtartamra adták bérbe Kosakowónak. Lengyelország azt állítja, hogy a bérleti szerződés arra kötelezi Kosakowót, hogy a földet csak olyan szervezetnek adhatja bérbe, amely polgári repülőtér létesítéséért és/vagy üzemeltetéséért felelős. Lengyelország szerint az állam visszavehette volna a földet, ha Kosakowo nem adta volna bérbe polgári repülőtér létesítése céljából 6 hónapon belül, ha a földet más célra használták volna, vagy ha a repülőtér nem kezdte volna meg működését 3 éven belül. Mivel nem volt lehetséges az a forgatókönyv, miszerint a gdyniai repülőtér területét a légi közlekedéstől eltérő célokra is használták/bérbe adták volna, nem lehetett azt felhasználni kontrafaktuális forgatókönyv felállítására.

3.1.2.   A 2012-es MEIP elemzéshez használt fő feltételezések megbízhatósága

A forgalomra és a bevételre vonatkozó előrejelzések

| (42) | Lengyelország kifejti, hogy a tervezett repülőtéri díjakat más repülőterek nyilvánosan hozzáférhető tarifái alapján határozták meg, azzal a céllal, hogy ne okozzanak zavart a már létező piacon, illetve biztosítsák a projekt megfelelő szintű nyereségességét az utasforgalom előrejelzett mértéke alapján. Lengyelország szerint a díjak nem térnek el lényegesen a kis repülőterek által kiszabott standard díjaktól. Különösen Modlin és Lublin két újonnan megnyílt regionális repülőtere alkalmaz a gdyniai repülőtér vonatkozásában készített MEIP elemzésben előrejelzett díjakhoz hasonló standard repülőtéri díjakat. |
| --- | --- |

(42)

Lengyelország kifejti, hogy a tervezett repülőtéri díjakat más repülőterek nyilvánosan hozzáférhető tarifái alapján határozták meg, azzal a céllal, hogy ne okozzanak zavart a már létező piacon, illetve biztosítsák a projekt megfelelő szintű nyereségességét az utasforgalom előrejelzett mértéke alapján. Lengyelország szerint a díjak nem térnek el lényegesen a kis repülőterek által kiszabott standard díjaktól. Különösen Modlin és Lublin két újonnan megnyílt regionális repülőtere alkalmaz a gdyniai repülőtér vonatkozásában készített MEIP elemzésben előrejelzett díjakhoz hasonló standard repülőtéri díjakat.

| (43) | Válaszul a Bizottság azon észrevételére, miszerint a gdyniai repülőtérrel kapcsolatban előrejelzett díjak (induló utasonként 25 PLN [5,25 EUR] az első 2 évben, azt követően pedig 40 PLN [10 EUR]) magasabbak, mint a gdanski repülőtéren alkalmazott kedvezményes díjak (induló utasonként 24 PLN [5 EUR] diszkont légitársaság repülőgépén, amely hetente legalább kétszer repül nemzetközi útvonalon, illetve 12,5 PLN [3,1 EUR] belföldi útvonalon), Lengyelország megjegyzi, hogy az üzleti tervben foglalt díjszint a teljes előrejelzési időszak (2014–2030) átlagát jelöli, figyelembe véve azt a tényt, hogy a gdanski repülőtéren kiszabott díjak hosszú távon biztosan emelkedni fognak a repülőtér szolgáltatási színvonalának javulásával. |
| --- | --- |

(43)

Válaszul a Bizottság azon észrevételére, miszerint a gdyniai repülőtérrel kapcsolatban előrejelzett díjak (induló utasonként 25 PLN [5,25 EUR] az első 2 évben, azt követően pedig 40 PLN [10 EUR]) magasabbak, mint a gdanski repülőtéren alkalmazott kedvezményes díjak (induló utasonként 24 PLN [5 EUR] diszkont légitársaság repülőgépén, amely hetente legalább kétszer repül nemzetközi útvonalon, illetve 12,5 PLN [3,1 EUR] belföldi útvonalon), Lengyelország megjegyzi, hogy az üzleti tervben foglalt díjszint a teljes előrejelzési időszak (2014–2030) átlagát jelöli, figyelembe véve azt a tényt, hogy a gdanski repülőtéren kiszabott díjak hosszú távon biztosan emelkedni fognak a repülőtér szolgáltatási színvonalának javulásával.

| (44) | Lengyelország továbbá arra is rámutat, hogy a projekt haszonkulcsa, a módosított (kissé magasabb) légiforgalmi előrejelzés, valamint az üzemeltetési költségek megosztása a hadsereggel azt jelentik, hogy a gdyniai repülőtérnek hosszú távon tartania kell a csökkentett mértékű utasdíjakat (a csökkentett díjakat 2021 végéig lehetne alkalmazni), miközben pozitív nettó jelenértéket biztosít az állami részvényeseknek. |
| --- | --- |

(44)

Lengyelország továbbá arra is rámutat, hogy a projekt haszonkulcsa, a módosított (kissé magasabb) légiforgalmi előrejelzés, valamint az üzemeltetési költségek megosztása a hadsereggel azt jelentik, hogy a gdyniai repülőtérnek hosszú távon tartania kell a csökkentett mértékű utasdíjakat (a csökkentett díjakat 2021 végéig lehetne alkalmazni), miközben pozitív nettó jelenértéket biztosít az állami részvényeseknek.

| (45) | Lengyelország véleménye szerint az aktualizált (2013. márciusi) forgalmi előrejelzés a pomerániai régióra vonatkozóan nagyobb forgalmat feltételez, mint a 2012-es MEIP elemzés. A legfrissebb számadatok szerint a gdyniai repülőtér 2030-ban 1 149 978 utast szolgálna ki, nem pedig 1 083 746 utast. A teljes pomerániai régió vonatkozásában az előrejelzések szerint az utasok száma 7,8 millióról 9 millióra emelkedik 2030-ban. |
| --- | --- |

(45)

Lengyelország véleménye szerint az aktualizált (2013. márciusi) forgalmi előrejelzés a pomerániai régióra vonatkozóan nagyobb forgalmat feltételez, mint a 2012-es MEIP elemzés. A legfrissebb számadatok szerint a gdyniai repülőtér 2030-ban 1 149 978 utast szolgálna ki, nem pedig 1 083 746 utast. A teljes pomerániai régió vonatkozásában az előrejelzések szerint az utasok száma 7,8 millióról 9 millióra emelkedik 2030-ban.

| (46) | Lengyelország véleménye szerint ezek a számadatok azt támasztják alá, hogy a gdanski repülőtér és a gdyniai repülőtér együtt létezése és közös működése a pomerániai piacon életképes terv. Azt tartják, hogy még ha bővítik is a gdanski repülőteret a tervezett 7 millió utast kiszolgáló kapacitás eléréséig, még mindig marad hely a pomerániai régió fejlődő légiközlekedési piacán egy másik kis regionális repülőtér számára (1 millió utast kiszolgáló kapacitással), amely kiegészítené a gdanski repülőtér által nyújtott szolgáltatásokat.

  4. táblázat


  A 2012-es MEIP elemzésben foglalt forgalmi előrejelzések és az aktualizált forgalmi előrejelzések (2013. március) a gdyniai repülőtér vonatkozásában












  Év | Kereskedelmi forgalom | Kereskedelmi forgalom | Nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Utas (000) | Repülőgép-műveletek | Repülőgép-műveletek |
| | A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés | Aktualizált előrejelzés | A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés | Aktualizált előrejelzés | A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés | Aktualizált előrejelzés |
| | Összesen | Összesen | Összesen | Összesen | Összesen | Összesen |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2015 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2016 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2017 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2018 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2019 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2020 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2021 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2022 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2023 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2024 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2025 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2026 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2027 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2028 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2029 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forrás: | a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján. |

(46)

Lengyelország véleménye szerint ezek a számadatok azt támasztják alá, hogy a gdanski repülőtér és a gdyniai repülőtér együtt létezése és közös működése a pomerániai piacon életképes terv. Azt tartják, hogy még ha bővítik is a gdanski repülőteret a tervezett 7 millió utast kiszolgáló kapacitás eléréséig, még mindig marad hely a pomerániai régió fejlődő légiközlekedési piacán egy másik kis regionális repülőtér számára (1 millió utast kiszolgáló kapacitással), amely kiegészítené a gdanski repülőtér által nyújtott szolgáltatásokat.

4. táblázat

A 2012-es MEIP elemzésben foglalt forgalmi előrejelzések és az aktualizált forgalmi előrejelzések (2013. március) a gdyniai repülőtér vonatkozásában

Év

Kereskedelmi forgalom

Kereskedelmi forgalom

Nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés

Utas (000)

Repülőgép-műveletek

Repülőgép-műveletek

A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés

Aktualizált előrejelzés

A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés

Aktualizált előrejelzés

A 2012-es MEIP elemzésben foglalt előrejelzés

Aktualizált előrejelzés

Összesen

Összesen

Összesen

Összesen

Összesen

Összesen

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2010

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2015

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2016

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2018

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2019

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2020

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2021

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2022

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2023

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2024

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2025

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2026

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2027

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2028

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2029

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2030

1 083 746

1 149 978

(...)

(...)

(...)

(...)

Forrás:

a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján.

Működési költségek (ösztönzők a légitársaságok számára, a repülőtér katonai működéséhez kapcsolódó költségek)

| (47) | Lengyelország kifejti, hogy a MEIP elemzés a repülőtér marketing- és promóciós intézkedéseit veszi figyelembe az alábbiak becslése során:






  i. | működési költségek, melyeket Lengyelország összes nagy repülőterének hozzáférhető pénzügyi kimutatásai alapján becsülnek meg; |
| --- | --- | --- |

(47)

Lengyelország kifejti, hogy a MEIP elemzés a repülőtér marketing- és promóciós intézkedéseit veszi figyelembe az alábbiak becslése során:

i.

működési költségek, melyeket Lengyelország összes nagy repülőterének hozzáférhető pénzügyi kimutatásai alapján becsülnek meg;

| ii. | más költségtípusok, melyeket a gdyniai repülőtér vonatkozásában konzervatívan magas szintre vetítenek elő, más repülőterek hasonló költségeit figyelembe véve. |
| --- | --- |

ii.

más költségtípusok, melyeket a gdyniai repülőtér vonatkozásában konzervatívan magas szintre vetítenek elő, más repülőterek hasonló költségeit figyelembe véve.

| (48) | Lengyelország azt is állítja, hogy a MEIP elemzés feltételezése szerint az összes működési költség a beruházót terhelné, ezért egyáltalán nem számolt a működési költségeknek a repülőtér katonai használójával való megosztásával. Lengyelország érvelése szerint a működési költségek megosztását a közösen használt infrastruktúra alapján [...]-re feltételezték a polgári és katonai járatok számának vonatkozásában. Lengyelország azt is kifejti, hogy a felújítási és javítási költségek összege [...] lesz. Lengyelország hangsúlyozza, hogy a repülőtér megosztott használatára vonatkozó szabályok elfogadása (amihez a repülőtér katonai használója hivatalosan még nem adta belegyezését) a harmadik felek által nyújtott szolgáltatásokhoz és a bérszámfejtéshez kapcsolódó költségekben legalább [...] mértékű csökkenést fog eredményezni. Lengyelország szerint, ha ezt a tényezőt beleveszik a MEIP elemzésekbe, az a projekt magasabb előrejelzett jövedelmezőségét eredményezi. |
| --- | --- |

(48)

Lengyelország azt is állítja, hogy a MEIP elemzés feltételezése szerint az összes működési költség a beruházót terhelné, ezért egyáltalán nem számolt a működési költségeknek a repülőtér katonai használójával való megosztásával. Lengyelország érvelése szerint a működési költségek megosztását a közösen használt infrastruktúra alapján [...]-re feltételezték a polgári és katonai járatok számának vonatkozásában. Lengyelország azt is kifejti, hogy a felújítási és javítási költségek összege [...] lesz. Lengyelország hangsúlyozza, hogy a repülőtér megosztott használatára vonatkozó szabályok elfogadása (amihez a repülőtér katonai használója hivatalosan még nem adta belegyezését) a harmadik felek által nyújtott szolgáltatásokhoz és a bérszámfejtéshez kapcsolódó költségekben legalább [...] mértékű csökkenést fog eredményezni. Lengyelország szerint, ha ezt a tényezőt beleveszik a MEIP elemzésekbe, az a projekt magasabb előrejelzett jövedelmezőségét eredményezi.

Hosszú távú növekedési ütem

| (49) | Lengyelország kifejti, hogy a MEIP elemzésben elfogadott [...] %-os növekedési ütem a végértékre vonatkozik, névértéken. |
| --- | --- |

(49)

Lengyelország kifejti, hogy a MEIP elemzésben elfogadott [...] %-os növekedési ütem a végértékre vonatkozik, névértéken.

| (50) | Lengyelország azt is állítja, hogy a [...] %-os növekedési ütem megegyezik a Monetáris Tanács (a Lengyel Nemzeti Bank döntéshozó testülete) által Lengyelország számára meghatározott inflációs céllal. Lengyelország megjegyzi, hogy a Nemzetközi Valutaalap legfrissebb, 2013. júliusi előrejelzése szerint Lengyelország GDP-je 2014-ben 2,2 %-kal, 2015-ben 3 %-kal, 2017-ben 3,3 %-kal, 2018-ban pedig 3,8 %-kal fog növekedni. |
| --- | --- |

(50)

Lengyelország azt is állítja, hogy a [...] %-os növekedési ütem megegyezik a Monetáris Tanács (a Lengyel Nemzeti Bank döntéshozó testülete) által Lengyelország számára meghatározott inflációs céllal. Lengyelország megjegyzi, hogy a Nemzetközi Valutaalap legfrissebb, 2013. júliusi előrejelzése szerint Lengyelország GDP-je 2014-ben 2,2 %-kal, 2015-ben 3 %-kal, 2017-ben 3,3 %-kal, 2018-ban pedig 3,8 %-kal fog növekedni.

A 2013. novemberi aktualizálás

| (51) | 2013 novemberében Lengyelország beszámolt arról, hogy a repülőtér irányítója megkapta a Vámhivataltól és az Energiaszabályozási Hivataltól a közigazgatási határozatokat, amelyek felhatalmazták arra, hogy közvetlenül adjon el üzemanyagot repülőgépeknek. A repülőgép irányítója által végzett üzemanyag-eladási tevékenység további bevételi forrást jelentene, és javítaná az üzleti tervben foglalt pénzügyi eredményt. |
| --- | --- |

(51)

2013 novemberében Lengyelország beszámolt arról, hogy a repülőtér irányítója megkapta a Vámhivataltól és az Energiaszabályozási Hivataltól a közigazgatási határozatokat, amelyek felhatalmazták arra, hogy közvetlenül adjon el üzemanyagot repülőgépeknek. A repülőgép irányítója által végzett üzemanyag-eladási tevékenység további bevételi forrást jelentene, és javítaná az üzleti tervben foglalt pénzügyi eredményt.

| (52) | Lengyelország szerint az eddig elkészült összes MEIP elemzés azt vette figyelembe, hogy az üzemanyag eladása külső szereplőn keresztül történik. A repülőtér irányítója által végzett üzemanyag-eladási tevékenység révén a vállalat haszonkulcsa ezen a tevékenységen literenként [...] PLN-ról ([...] EUR-ról) (amikor az üzemanyagot külső szereplő értékesíti) [...] PLN-ra ([...] ERU-ra) nőne (amikor az üzemanyagot közvetlenül a repülőtér irányítója értékesíti). |
| --- | --- |

(52)

Lengyelország szerint az eddig elkészült összes MEIP elemzés azt vette figyelembe, hogy az üzemanyag eladása külső szereplőn keresztül történik. A repülőtér irányítója által végzett üzemanyag-eladási tevékenység révén a vállalat haszonkulcsa ezen a tevékenységen literenként [...] PLN-ról ([...] EUR-ról) (amikor az üzemanyagot külső szereplő értékesíti) [...] PLN-ra ([...] ERU-ra) nőne (amikor az üzemanyagot közvetlenül a repülőtér irányítója értékesíti).

| (53) | Lengyelország azon a véleményen van, hogy ez a további bevétel javítaná a 2012-es MEIP aktualizált eredményét. Lengyelország rámutat, hogy ezáltal a projekt nettó jelenértéke [...] millió PLN-ról ([...] millió EUR-ról) várhatóan [...] millió PLN-ra ([...] millió EUR-ra) fog emelkedni. Lengyelország továbbá azt is kifejti, hogy a belső megtérülési ráta [...] %-ról [...] %-ra nő. |
| --- | --- |

(53)

Lengyelország azon a véleményen van, hogy ez a további bevétel javítaná a 2012-es MEIP aktualizált eredményét. Lengyelország rámutat, hogy ezáltal a projekt nettó jelenértéke [...] millió PLN-ról ([...] millió EUR-ról) várhatóan [...] millió PLN-ra ([...] millió EUR-ra) fog emelkedni. Lengyelország továbbá azt is kifejti, hogy a belső megtérülési ráta [...] %-ról [...] %-ra nő.

| (54) | Lengyelország azzal érvel, hogy a többletbevétel lehetővé tenné azt is, hogy hosszú távon alacsony szinten tartsák a repülőtéri díjakat a légitársaságok számára. |
| --- | --- |

(54)

Lengyelország azzal érvel, hogy a többletbevétel lehetővé tenné azt is, hogy hosszú távon alacsony szinten tartsák a repülőtéri díjakat a légitársaságok számára.

| (55) | Lengyelország megerősítette, hogy a prudenciális megközelítés megakadályozta azt, hogy a MEIP elemzések kitérjenek a repülőtér saját számlájára történő üzemanyag-értékesítésre. Amikor ezek az elemzések készültek, a repülőtér üzembentartójának még nem voltak meg a szükséges engedélyei, és garancia sem volt arra, hogy meg tudja majd ezeket szerezni. |
| --- | --- |

(55)

Lengyelország megerősítette, hogy a prudenciális megközelítés megakadályozta azt, hogy a MEIP elemzések kitérjenek a repülőtér saját számlájára történő üzemanyag-értékesítésre. Amikor ezek az elemzések készültek, a repülőtér üzembentartójának még nem voltak meg a szükséges engedélyei, és garancia sem volt arra, hogy meg tudja majd ezeket szerezni.

| (56) | Lengyelország továbbá azt is állította, hogy a vállalat navigációs szolgáltatásokat szándékozik nyújtani a légitársaságoknak (a Lengyel Léginavigációs Hivatal helyett). Lengyelország rámutat arra, hogy ezáltal lehetővé válna a légitársaságok által (jelenleg a Hivatalnak) fizetett termináldíj csökkentése, ami vonzóbbá tenné a gdyniai repülőteret a légitársaságok számára. Így a repülőtér irányítója a szomszédos repülőterekénél versenyképesebb repülőtéri díjakat tudna ajánlani a légitársaságoknak. |
| --- | --- |

(56)

Lengyelország továbbá azt is állította, hogy a vállalat navigációs szolgáltatásokat szándékozik nyújtani a légitársaságoknak (a Lengyel Léginavigációs Hivatal helyett). Lengyelország rámutat arra, hogy ezáltal lehetővé válna a légitársaságok által (jelenleg a Hivatalnak) fizetett termináldíj csökkentése, ami vonzóbbá tenné a gdyniai repülőteret a légitársaságok számára. Így a repülőtér irányítója a szomszédos repülőterekénél versenyképesebb repülőtéri díjakat tudna ajánlani a légitársaságoknak.

3.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

3.2.1.   Beruházási támogatás

| (57) | Lengyelország szerint a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban a repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás vonatkozásában megállapított összes összeegyeztethetőségi feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(57)

Lengyelország szerint a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban a repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás vonatkozásában megállapított összes összeegyeztethetőségi feltétel teljesül.

Egyértelműen meghatározott közös érdekű cél megvalósítása

| (58) | Lengyelország érvelése szerint a gdyniai repülőtér létesítése, a pomerániai régió közlekedési rendszerének egyik elemeként, optimalizálja a meglévő infrastruktúra kihasználását, és kedvező hatása lesz a régió fejlődésére, leginkább a repülőtéri munkahelyek számának növekedése, a légiközlekedési piac szállítói láncából származó bevételek, valamint a turizmus fejlődése révén. |
| --- | --- |

(58)

Lengyelország érvelése szerint a gdyniai repülőtér létesítése, a pomerániai régió közlekedési rendszerének egyik elemeként, optimalizálja a meglévő infrastruktúra kihasználását, és kedvező hatása lesz a régió fejlődésére, leginkább a repülőtéri munkahelyek számának növekedése, a légiközlekedési piac szállítói láncából származó bevételek, valamint a turizmus fejlődése révén.

| (59) | Lengyelország hivatkozik „Pomeránia 2007‒2020 közötti regionális közlekedés-fejlesztési stratégiájára”, amely a régióra vonatkozó légiforgalmi előrejelzéseken alapul, és elismeri egy olyan csomópont létesítésének szükségességét, amely egymással szorosan együttműködő repülőterekből áll, és kielégíti a hármasvárosi térség lakosságának igényeit (26). |
| --- | --- |

(59)

Lengyelország hivatkozik „Pomeránia 2007‒2020 közötti regionális közlekedés-fejlesztési stratégiájára”, amely a régióra vonatkozó légiforgalmi előrejelzéseken alapul, és elismeri egy olyan csomópont létesítésének szükségességét, amely egymással szorosan együttműködő repülőterekből áll, és kielégíti a hármasvárosi térség lakosságának igényeit (26).

| (60) | Lengyelország szerint a Hármasváros térségben létesítendő repülőtér-csomópont mellett szóló fő érvek a következők: növekvő lengyelországi légiforgalom, a gdanski repülőtér kapacitásbővítési lehetőségének hiánya, valamint az agglomeráció csaknem 60 km-es távolságra való kiterjedése (illetve 100 km-es távra, ha Tczew és Wejherowo városát is hozzávesszük). Lengyelország azzal érvel, hogy habár a gdanski repülőtér jelenleg 5 millió utas befogadására lehetőséget adó kapacitással bír, egyes légiforgalmi előrejelzések szerint 2035-re a repülőtér utasforgalma meghaladhatja a 6 millió utast is. Lengyelország egyfelől azt állította észrevételeiben, hogy a gdanski repülőtér közelében történt környezetvédelmi szigorítások, valamint az ott folyó lakóterület-fejlesztések korlátozzák a repülőtér további terjeszkedési lehetőségeit. Másfelől azonban 2012. december 6-i észrevételeiben Lengyelország a gdanski repülőtér főtervére hivatkozva azzal érvelt, hogy a gdanski repülőtér terjeszkedésének nincsenek korlátai. |
| --- | --- |

(60)

Lengyelország szerint a Hármasváros térségben létesítendő repülőtér-csomópont mellett szóló fő érvek a következők: növekvő lengyelországi légiforgalom, a gdanski repülőtér kapacitásbővítési lehetőségének hiánya, valamint az agglomeráció csaknem 60 km-es távolságra való kiterjedése (illetve 100 km-es távra, ha Tczew és Wejherowo városát is hozzávesszük). Lengyelország azzal érvel, hogy habár a gdanski repülőtér jelenleg 5 millió utas befogadására lehetőséget adó kapacitással bír, egyes légiforgalmi előrejelzések szerint 2035-re a repülőtér utasforgalma meghaladhatja a 6 millió utast is. Lengyelország egyfelől azt állította észrevételeiben, hogy a gdanski repülőtér közelében történt környezetvédelmi szigorítások, valamint az ott folyó lakóterület-fejlesztések korlátozzák a repülőtér további terjeszkedési lehetőségeit. Másfelől azonban 2012. december 6-i észrevételeiben Lengyelország a gdanski repülőtér főtervére hivatkozva azzal érvelt, hogy a gdanski repülőtér terjeszkedésének nincsenek korlátai.

| (61) | Lengyelország azt állítja, hogy a légi közlekedés biztonsága is indokolja a Hármasváros térségi repülőtér-csomópont létesítését, amelyben a gdyniai repülőtér tartalék, biztonsági repülőtérként szolgálna (azon esetek 80 %-ában, amikor a felhőalap és a láthatósági feltételek nem teszik lehetővé a leszállást a gdanski repülőtéren, a gdyniai repülőtéren lehetséges a leszállás). |
| --- | --- |

(61)

Lengyelország azt állítja, hogy a légi közlekedés biztonsága is indokolja a Hármasváros térségi repülőtér-csomópont létesítését, amelyben a gdyniai repülőtér tartalék, biztonsági repülőtérként szolgálna (azon esetek 80 %-ában, amikor a felhőalap és a láthatósági feltételek nem teszik lehetővé a leszállást a gdanski repülőtéren, a gdyniai repülőtéren lehetséges a leszállás).

| (62) | Végül pedig Lengyelország azzal érvel, hogy a gdyniai repülőtér fejlesztése összhangban áll a nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokban a lengyelországi légiközlekedési infrastruktúra fejlesztésére vonatkozóan megfogalmazott célkitűzésekkel. Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtér fejlesztése várhatóan pozitív hatást gyakorol a pomerániai régió fejlődésére és a meglévő katonai infrastruktúra kihasználására, valamint hogy kiegészíti majd a gdanski repülőteret. |
| --- | --- |

(62)

Végül pedig Lengyelország azzal érvel, hogy a gdyniai repülőtér fejlesztése összhangban áll a nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokban a lengyelországi légiközlekedési infrastruktúra fejlesztésére vonatkozóan megfogalmazott célkitűzésekkel. Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtér fejlesztése várhatóan pozitív hatást gyakorol a pomerániai régió fejlődésére és a meglévő katonai infrastruktúra kihasználására, valamint hogy kiegészíti majd a gdanski repülőteret.

Az infrastruktúra szükségessége és arányossága

| (63) | Lengyelország érvelése szerint az infrastruktúra szükséges a kitűzött cél eléréséhez, és arányban áll a kitűzött céllal, tekintettel a kis repülőtérként való működésre (1,55 %-os részesedés a lengyel légiközlekedési piacon 2030-ban), a gdanski repülőtér bővítési kapacitását felülmúló utasforgalmi előrejelzésekre, a térség turisztikai vonzerejére, valamint a pomerániai régió várt magas fejlődési ütemére. |
| --- | --- |

(63)

Lengyelország érvelése szerint az infrastruktúra szükséges a kitűzött cél eléréséhez, és arányban áll a kitűzött céllal, tekintettel a kis repülőtérként való működésre (1,55 %-os részesedés a lengyel légiközlekedési piacon 2030-ban), a gdanski repülőtér bővítési kapacitását felülmúló utasforgalmi előrejelzésekre, a térség turisztikai vonzerejére, valamint a pomerániai régió várt magas fejlődési ütemére.

| (64) | Lengyelország hangsúlyozza a gdyniai katonai repülőtér stratégiai szerepét a régióban, és megjegyzi, hogy a jelenlegi infrastruktúra kihasználásával minimalizálhatók a beruházási költségek, és maximálisra növelhető a térség fejlődésére gyakorolt pozitív hatás. |
| --- | --- |

(64)

Lengyelország hangsúlyozza a gdyniai katonai repülőtér stratégiai szerepét a régióban, és megjegyzi, hogy a jelenlegi infrastruktúra kihasználásával minimalizálhatók a beruházási költségek, és maximálisra növelhető a térség fejlődésére gyakorolt pozitív hatás.

| (65) | Lengyelország arra is rámutat, hogy olyan műszaki megoldások bevezetésével, mint például közforgalmú légiközlekedési terminál építése mind a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés, mind pedig az utasforgalom számára, a repülőtéri szolgáltatások nagy részének (határőrség, vámhatóság, rendőrség, tűzoltóság, igazgatás) egyetlen épületben való elhelyezése és más, már meglévő épületek átalakítása az optimális használat érdekében, minimálisra csökkentek a költségek, a beruházás hatékonysága pedig nőtt. Az infrastruktúra működtetési költségeit pedig megosztanák a hadsereggel. |
| --- | --- |

(65)

Lengyelország arra is rámutat, hogy olyan műszaki megoldások bevezetésével, mint például közforgalmú légiközlekedési terminál építése mind a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés, mind pedig az utasforgalom számára, a repülőtéri szolgáltatások nagy részének (határőrség, vámhatóság, rendőrség, tűzoltóság, igazgatás) egyetlen épületben való elhelyezése és más, már meglévő épületek átalakítása az optimális használat érdekében, minimálisra csökkentek a költségek, a beruházás hatékonysága pedig nőtt. Az infrastruktúra működtetési költségeit pedig megosztanák a hadsereggel.

Kielégítő középtávú kilátások a kihasználtságra vonatkozóan

| (66) | Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtér kihasználtságára vonatkozó középtávú kilátások kielégítőek a pomerániai régióban végbemenő GDP-növekedésnek köszönhetően – amely várhatóan meghaladja majd a lengyelországi és az uniós átlagot is –, valamint a régió turisztikai vonzerejének, külföldi beruházási csomópontként elfoglalt helyzetének, és a légiforgalom előrejelzett növekedésének köszönhetően. |
| --- | --- |

(66)

Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtér kihasználtságára vonatkozó középtávú kilátások kielégítőek a pomerániai régióban végbemenő GDP-növekedésnek köszönhetően – amely várhatóan meghaladja majd a lengyelországi és az uniós átlagot is –, valamint a régió turisztikai vonzerejének, külföldi beruházási csomópontként elfoglalt helyzetének, és a légiforgalom előrejelzett növekedésének köszönhetően.

| (67) | Lengyelország hangsúlyozza, hogy a gdanski repülőtérrel tervezett együttműködés, valamint a két repülőtér által kínált szolgáltatások kiegészítő jellege (a gdyniai repülőtér főként nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalmat fog bonyolítani) tovább javítja a gdyniai repülőtér közép- és hosszú távú kilátásait. |
| --- | --- |

(67)

Lengyelország hangsúlyozza, hogy a gdanski repülőtérrel tervezett együttműködés, valamint a két repülőtér által kínált szolgáltatások kiegészítő jellege (a gdyniai repülőtér főként nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalmat fog bonyolítani) tovább javítja a gdyniai repülőtér közép- és hosszú távú kilátásait.

| (68) | Lengyelország azt is kifejti, hogy a repülőtér a légi közlekedéshez kapcsolódó speciális tevékenységeket tervez kifejleszteni a repülőtér területén, úgymint egyszerű szervizalkatrészek gyártása, repülőgép-alkatrészek javítása, illetve más, szükség szerint biztosított alkatrészek/termékek gyártása. |
| --- | --- |

(68)

Lengyelország azt is kifejti, hogy a repülőtér a légi közlekedéshez kapcsolódó speciális tevékenységeket tervez kifejleszteni a repülőtér területén, úgymint egyszerű szervizalkatrészek gyártása, repülőgép-alkatrészek javítása, illetve más, szükség szerint biztosított alkatrészek/termékek gyártása.

| (69) | Lengyelország a projekt vonzerejét alátámasztó további bizonyítékként hivatkozik egy kereskedelmi bank által aláírt szándéknyilatkozatra, amelyben a bank kifejezést ad azon szándékának, hogy tárgyalásokat kezdjen a gdyniai repülőtéren végrehajtandó beruházás finanszírozásáról. |
| --- | --- |

(69)

Lengyelország a projekt vonzerejét alátámasztó további bizonyítékként hivatkozik egy kereskedelmi bank által aláírt szándéknyilatkozatra, amelyben a bank kifejezést ad azon szándékának, hogy tárgyalásokat kezdjen a gdyniai repülőtéren végrehajtandó beruházás finanszírozásáról.

A kereskedelem fejlődésére gyakorolt, a közös érdekkel ellentétes hatás

| (70) | Mivel a tervek szerint a gdyniai repülőtér kis piaci részesedéssel bíró (évente kevesebb mint 1 millió utast kiszolgáló) repülőtér lesz, Lengyelország szerint a projektnek a kereskedelemre gyakorolt hatása nem lesz ellentétes a közös érdekkel. A légi forgalom előrejelzett növekedésére figyelemmel Lengyelország azt reméli, hogy a gdanski és a gdyniai repülőtér egymással együttműködve egy légiközlekedési csomópontot alkot, amely kiszolgálja Pomeránia Hármasváros térségét, és kiegészítő szolgáltatásokat nyújt. |
| --- | --- |

(70)

Mivel a tervek szerint a gdyniai repülőtér kis piaci részesedéssel bíró (évente kevesebb mint 1 millió utast kiszolgáló) repülőtér lesz, Lengyelország szerint a projektnek a kereskedelemre gyakorolt hatása nem lesz ellentétes a közös érdekkel. A légi forgalom előrejelzett növekedésére figyelemmel Lengyelország azt reméli, hogy a gdanski és a gdyniai repülőtér egymással együttműködve egy légiközlekedési csomópontot alkot, amely kiszolgálja Pomeránia Hármasváros térségét, és kiegészítő szolgáltatásokat nyújt.

| (71) | Lengyelország hangsúlyozza, hogy mivel a gdyniai repülőtér a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési ágazatnak nyújtandó szolgáltatásokra (karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások, repülési akadémia) és a gdyniai tengeri kikötővel való együttműködésre fog összpontosítani, ezért nem lesz a gdanski repülőtér versenytársa. |
| --- | --- |

(71)

Lengyelország hangsúlyozza, hogy mivel a gdyniai repülőtér a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési ágazatnak nyújtandó szolgáltatásokra (karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások, repülési akadémia) és a gdyniai tengeri kikötővel való együttműködésre fog összpontosítani, ezért nem lesz a gdanski repülőtér versenytársa.

| (72) | Lengyelország továbbá azzal érvel, hogy a gdyniai repülőtér charter- és fapados forgalma nem a gdanski repülőtér kárára, hanem a jólét és mobilitás általános növekedésének eredményeképp jön létre. Lengyelország rámutat arra, hogy a gdanski repülőtér növekedési üteme és az ott folyó repülőgép-műveletek természete következtében a repülőtér által kiszolgált járatok számát előbb-utóbb korlátozni kell. Lengyelország azt állítja, hogy ezeket a következtetéseket megfogalmazták a „Lech Wałęsa Gdansk repülőtér bővítése” címet viselő projektről készült környezeti hatásvizsgálatról szóló jelentésben. |
| --- | --- |

(72)

Lengyelország továbbá azzal érvel, hogy a gdyniai repülőtér charter- és fapados forgalma nem a gdanski repülőtér kárára, hanem a jólét és mobilitás általános növekedésének eredményeképp jön létre. Lengyelország rámutat arra, hogy a gdanski repülőtér növekedési üteme és az ott folyó repülőgép-műveletek természete következtében a repülőtér által kiszolgált járatok számát előbb-utóbb korlátozni kell. Lengyelország azt állítja, hogy ezeket a következtetéseket megfogalmazták a „Lech Wałęsa Gdansk repülőtér bővítése” címet viselő projektről készült környezeti hatásvizsgálatról szóló jelentésben.

| (73) | Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtéri beruházás korlátozhatja a gdanski repülőtéren folytatott bármely tevékenységkorlátozás pénzügyi és szociális költségeit. Lengyelország rámutat arra, hogy bizonyos mértékű légi forgalom áthelyezése a gdanski repülőtérről a gdyniai repülőtérre mindkét repülőtér kapacitásának előnyösebb kihasználását fogja eredményezni. |
| --- | --- |

(73)

Lengyelország kifejti, hogy a gdyniai repülőtéri beruházás korlátozhatja a gdanski repülőtéren folytatott bármely tevékenységkorlátozás pénzügyi és szociális költségeit. Lengyelország rámutat arra, hogy bizonyos mértékű légi forgalom áthelyezése a gdanski repülőtérről a gdyniai repülőtérre mindkét repülőtér kapacitásának előnyösebb kihasználását fogja eredményezni.

A támogatás szükségessége, ösztönző hatás

| (74) | Lengyelország érvelése szerint állami finanszírozás nélkül a vállalat nem valósította volna meg a projektet. Lengyelország megjegyzi, hogy a támogatást minimális szinten tartották, a katonai infrastruktúra használatával pedig csökkentették és optimalizálták a projekt költségeit. |
| --- | --- |

(74)

Lengyelország érvelése szerint állami finanszírozás nélkül a vállalat nem valósította volna meg a projektet. Lengyelország megjegyzi, hogy a támogatást minimális szinten tartották, a katonai infrastruktúra használatával pedig csökkentették és optimalizálták a projekt költségeit.

| (75) | Lengyelország véleménye szerint a gdyniai repülőtérbe eszközölt tőkeinjekciók szükségesek és minimális szintre korlátozottak, amit a következők támasztanak alá:






  i. | a projekt [...] %-os belső megtérülési rátája, amely csak egy kicsivel magasabb, mint a diszkontráta (sajáttőkeköltség), amely [...] %-on áll (a 2012-es MEIP elemzés alapján); |
| --- | --- | --- |

(75)

Lengyelország véleménye szerint a gdyniai repülőtérbe eszközölt tőkeinjekciók szükségesek és minimális szintre korlátozottak, amit a következők támasztanak alá:

i.

a projekt [...] %-os belső megtérülési rátája, amely csak egy kicsivel magasabb, mint a diszkontráta (sajáttőkeköltség), amely [...] %-on áll (a 2012-es MEIP elemzés alapján);

| ii. | forgótőkehitel felvételének szükségessége – amint azt a pénzügyi előrejelzésekben prognosztizálták – a repülőtér működtetésének finanszírozásához, mivel másképpen a vállalat elveszítené fizetőképességét; |
| --- | --- |

ii.

forgótőkehitel felvételének szükségessége – amint azt a pénzügyi előrejelzésekben prognosztizálták – a repülőtér működtetésének finanszírozásához, mivel másképpen a vállalat elveszítené fizetőképességét;

| iii. | annak a ténye, hogy a teljes finanszírozás saját tőkéből kevesebb, mint a teljes tőkekiadás (a finanszírozás saját tőkéből kevesebb, mint az összes készpénzköltség [...] az előrejelzett időszakban, beleértve a teljes tőkekiadást). |
| --- | --- |

iii.

annak a ténye, hogy a teljes finanszírozás saját tőkéből kevesebb, mint a teljes tőkekiadás (a finanszírozás saját tőkéből kevesebb, mint az összes készpénzköltség [...] az előrejelzett időszakban, beleértve a teljes tőkekiadást).

| (76) | Lengyelország a támogatási intézkedés arányossága mellett is érvel, összehasonlítva annak állami finanszírozását (névértéken kb. 148 PLN) egy zöldmezős beruházáséval (Lublin-Świdniki repülőtér, amelynek a nettó építési költsége kb. 420 millió PLN volt), valamint egy katonai repülőtérre alapozott beruházáséval (Varsó–Modlini repülőtér, amelynek az építése eddig csaknem 454 millió PLN-ba került). |
| --- | --- |

(76)

Lengyelország a támogatási intézkedés arányossága mellett is érvel, összehasonlítva annak állami finanszírozását (névértéken kb. 148 PLN) egy zöldmezős beruházáséval (Lublin-Świdniki repülőtér, amelynek a nettó építési költsége kb. 420 millió PLN volt), valamint egy katonai repülőtérre alapozott beruházáséval (Varsó–Modlini repülőtér, amelynek az építése eddig csaknem 454 millió PLN-ba került).

3.2.2.   Működési támogatás

| (77) | Lengyelország érvelése szerint a projekt teljesíti a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó térségben nyújtott működési támogatás vonatkozásában. Lengyelország azon a véleményen van, hogy a projekt számára nyújtott működési támogatás:






  i. | előre meghatározott kiadások finanszírozására szolgál; |
| --- | --- | --- |

(77)

Lengyelország érvelése szerint a projekt teljesíti a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó térségben nyújtott működési támogatás vonatkozásában. Lengyelország azon a véleményen van, hogy a projekt számára nyújtott működési támogatás:

i.

előre meghatározott kiadások finanszírozására szolgál;

| ii. | egy szükséges minimális szintre van korlátozva és ideiglenes alapon nyújtják (a működési költségek fedezésére szolgáló támogatást olyan mértékben és annyi ideig adják, amely szükséges a repülőtér üzembe helyezéséhez, vagyis 2018 végéig); |
| --- | --- |

ii.

egy szükséges minimális szintre van korlátozva és ideiglenes alapon nyújtják (a működési költségek fedezésére szolgáló támogatást olyan mértékben és annyi ideig adják, amely szükséges a repülőtér üzembe helyezéséhez, vagyis 2018 végéig);

| iii. | csökkenő mértékű, és a 2013-as [...] %-os tőkeráfordítás 2018-ra [...] %-ra csökken; |
| --- | --- |

iii.

csökkenő mértékű, és a 2013-as [...] %-os tőkeráfordítás 2018-ra [...] %-ra csökken;

| iv. | a tervek szerint kielégíti a projekt térségfejlesztéssel és a meglévő korlátozások enyhítésével kapcsolatos céljait. A támogatás összegével kapcsolatban – összevetve a pomerániai térség fejlődésére gyakorolt jótékony hatásaival – Lengyelország azt állítja, hogy azt arányosnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

iv.

a tervek szerint kielégíti a projekt térségfejlesztéssel és a meglévő korlátozások enyhítésével kapcsolatos céljait. A támogatás összegével kapcsolatban – összevetve a pomerániai térség fejlődésére gyakorolt jótékony hatásaival – Lengyelország azt állítja, hogy azt arányosnak kell tekinteni.

| (78) | Lengyelország azt is hangsúlyozza, hogy a támogatást egy kisméretű, maximum évi 1 millió utast kiszolgáló kapacitással rendelkező repülőtérnek szánták, ami azt jelenti, hogy minimális a versenytorzítás és a közös érdekkel ellentétes hatás kockázata, különösen a gdyniai és gdanski repülőtér között tervezett, egymást kiegészítő együttműködést tekintetbe véve. |
| --- | --- |

(78)

Lengyelország azt is hangsúlyozza, hogy a támogatást egy kisméretű, maximum évi 1 millió utast kiszolgáló kapacitással rendelkező repülőtérnek szánták, ami azt jelenti, hogy minimális a versenytorzítás és a közös érdekkel ellentétes hatás kockázata, különösen a gdyniai és gdanski repülőtér között tervezett, egymást kiegészítő együttműködést tekintetbe véve.

| (79) | Lengyelország arra is rámutat, hogy a repülőtér katonai használójával tervezett együttműködés, amelyről jelenleg folynak a tárgyalások, valamint ezen katonai használó hozzájárulása a repülőtér működési költségeihez csökkenteni fogja a vállalat veszteségét és működési költségeit. |
| --- | --- |

(79)

Lengyelország arra is rámutat, hogy a repülőtér katonai használójával tervezett együttműködés, amelyről jelenleg folynak a tárgyalások, valamint ezen katonai használó hozzájárulása a repülőtér működési költségeihez csökkenteni fogja a vállalat veszteségét és működési költségeit.

4.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (80) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárásnak a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. társaságnak nyújtott finanszírozás tekintetében történő megindításáról szóló döntésének közzétételét követően. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárásnak a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. társaságnak nyújtott finanszírozás tekintetében történő megindításáról szóló döntésének közzétételét követően.

5.   ÉRTÉKELÉS

5.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (81) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(81)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (82) | Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében megállapított feltételek kumulatívak. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön. Ehhez a pénzügyi támogatással szemben nevezetesen az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:






  i. | a támogatást az állam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják; |
| --- | --- | --- |

(82)

Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében megállapított feltételek kumulatívak. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön. Ehhez a pénzügyi támogatással szemben nevezetesen az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

i.

a támogatást az állam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják;

| ii. | előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését; |
| --- | --- |

ii.

előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését;

| iii. | torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget; és |
| --- | --- |

iii.

torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget; és

| iv. | érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

iv.

érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.1.   Gazdasági tevékenység, és a vállalkozás fogalma

| (83) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottságnak mindenekelőtt meg kell állapítania, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozás-e. A vállalkozás fogalma olyan szervezetet takar, amely gazdasági tevékenységgel foglalkozik, tekintet nélkül jogi státuszára vagy finanszírozásának módjára (27). Minden olyan tevékenység, amely áruk vagy szolgáltatások kínálását foglalja magában egy adott piacon, gazdasági tevékenységnek számít (28). |
| --- | --- |

(83)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottságnak mindenekelőtt meg kell állapítania, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozás-e. A vállalkozás fogalma olyan szervezetet takar, amely gazdasági tevékenységgel foglalkozik, tekintet nélkül jogi státuszára vagy finanszírozásának módjára (27). Minden olyan tevékenység, amely áruk vagy szolgáltatások kínálását foglalja magában egy adott piacon, gazdasági tevékenységnek számít (28).

| (84) | A Bíróság a Lipcse-Hallei repülőtérrel kapcsolatos ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy egy repülőtér kereskedelmi céllal való működtetése, valamint a repülőtér infrastruktúrájának kiépítése gazdasági tevékenységnek számít (29). Amennyiben egy repülőtér üzembentartója gazdasági tevékenységet folytat azáltal, hogy repülőtéri szolgáltatásokat kínál díjazás ellenében, tekintet nélkül annak jogi státuszára, illetve finanszírozásának módjára, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül, így a Szerződésben foglalt, állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazhatóak az állam által vagy állami forrásból az adott repülőtér-üzembentartónak nyújtott előnyök tekintetében (30). |
| --- | --- |

(84)

A Bíróság a Lipcse-Hallei repülőtérrel kapcsolatos ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy egy repülőtér kereskedelmi céllal való működtetése, valamint a repülőtér infrastruktúrájának kiépítése gazdasági tevékenységnek számít (29). Amennyiben egy repülőtér üzembentartója gazdasági tevékenységet folytat azáltal, hogy repülőtéri szolgáltatásokat kínál díjazás ellenében, tekintet nélkül annak jogi státuszára, illetve finanszírozásának módjára, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül, így a Szerződésben foglalt, állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazhatóak az állam által vagy állami forrásból az adott repülőtér-üzembentartónak nyújtott előnyök tekintetében (30).

| (85) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az e döntés tárgyát alkotó infrastruktúrát a repülőteret irányító Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. kereskedelmi alapon szándékozik üzemeltetni. Miután a repülőtér irányítója díjat fog szedni a használóktól az infrastruktúra használata ellenében, az infrastruktúrát kereskedelmi szempontból hasznosíthatónak kell tekinteni. Ebből az következik, hogy az ezen infrastruktúrát hasznosító szervezet vállalkozásnak minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése alkalmazásában. |
| --- | --- |

(85)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az e döntés tárgyát alkotó infrastruktúrát a repülőteret irányító Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. kereskedelmi alapon szándékozik üzemeltetni. Miután a repülőtér irányítója díjat fog szedni a használóktól az infrastruktúra használata ellenében, az infrastruktúrát kereskedelmi szempontból hasznosíthatónak kell tekinteni. Ebből az következik, hogy az ezen infrastruktúrát hasznosító szervezet vállalkozásnak minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése alkalmazásában.

| (86) | Ugyanakkor azonban a repülőtér-irányítónak nem feltétlenül minden tevékenysége gazdasági természetű (31). |
| --- | --- |

(86)

Ugyanakkor azonban a repülőtér-irányítónak nem feltétlenül minden tevékenysége gazdasági természetű (31).

| (87) | A Bíróság (32) szerint az állam közhatalmi jogosítványainak gyakorlása során rendesen hatáskörébe tartozó tevékenységek nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Ide tartoznak a biztonsági, a légiforgalom-irányítási, a rendészeti, a vámügyi stb. tevékenységek. Ezek finanszírozásának szigorúan az általuk előidézett költségek kompenzálására kell korlátozódnia, és az nem fordítható más gazdasági tevékenységekre (33). |
| --- | --- |

(87)

A Bíróság (32) szerint az állam közhatalmi jogosítványainak gyakorlása során rendesen hatáskörébe tartozó tevékenységek nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Ide tartoznak a biztonsági, a légiforgalom-irányítási, a rendészeti, a vámügyi stb. tevékenységek. Ezek finanszírozásának szigorúan az általuk előidézett költségek kompenzálására kell korlátozódnia, és az nem fordítható más gazdasági tevékenységekre (33).

| (88) | Ennélfogva az állami hatáskörbe tartozó tevékenységek vagy általában az ilyen tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó infrastruktúra finanszírozása nem számítanak állami támogatásnak (34). Egy repülőtéren az olyan tevékenységeket, mint például a légi forgalom irányítása, rendészet, vámügy, tűzoltóság, a polgári repülés jogellenes beavatkozások elleni védelméhez szükséges tevékenységek, az ilyen tevékenységek végzéséhez szükséges infrastruktúrával és berendezéssel összefüggő beruházások, általában nem gazdasági természetű tevékenységeknek számítanak (35). |
| --- | --- |

(88)

Ennélfogva az állami hatáskörbe tartozó tevékenységek vagy általában az ilyen tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó infrastruktúra finanszírozása nem számítanak állami támogatásnak (34). Egy repülőtéren az olyan tevékenységeket, mint például a légi forgalom irányítása, rendészet, vámügy, tűzoltóság, a polgári repülés jogellenes beavatkozások elleni védelméhez szükséges tevékenységek, az ilyen tevékenységek végzéséhez szükséges infrastruktúrával és berendezéssel összefüggő beruházások, általában nem gazdasági természetű tevékenységeknek számítanak (35).

| (89) | Ugyanakkor azonban a gazdasági tevékenység ellátásához szorosan kapcsolódó nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem vezethet hátrányos megkülönböztetéshez a légitársaságok és a repülőtér-irányítók között. Valójában az állandó ítélkezési gyakorlat szerint előny jelentkezik, amikor az állami hatóságok mentesítik a vállalkozásokat a gazdasági tevékenységeikhez szervesen kapcsolódó költségek alól (36). Ennélfogva, ha egy adott jogi rendszerben normálisnak számít, hogy a légitársaságok vagy repülőtér-irányítók viselik bizonyos szolgáltatások költségeit, miközben más légitársaságoknak és repülőtér-irányítóknak, amelyek ugyanezen állami hatóságok nevében ugyanilyen szolgáltatásokat nyújtanak, nem kell viselniük ezeket a költségeket, az utóbbiak előnyt élvezhetnek akkor is, ha maguk a szolgáltatások nem gazdasági természetűek. Ezért szükséges a repülőtér-üzembentartóra vonatkozó jogi keret tanulmányozása annak megállapítása érdekében, hogy ezen jogi keret hatálya alatt kell-e a repülőtér-irányítóknak vagy a légitársaságoknak viselniük bizonyos tevékenységek nyújtásának költségeit, amelyek önmagukban talán nem gazdasági jellegűek, de együtt járnak gazdasági tevékenységeik kifejtésével. |
| --- | --- |

(89)

Ugyanakkor azonban a gazdasági tevékenység ellátásához szorosan kapcsolódó nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem vezethet hátrányos megkülönböztetéshez a légitársaságok és a repülőtér-irányítók között. Valójában az állandó ítélkezési gyakorlat szerint előny jelentkezik, amikor az állami hatóságok mentesítik a vállalkozásokat a gazdasági tevékenységeikhez szervesen kapcsolódó költségek alól (36). Ennélfogva, ha egy adott jogi rendszerben normálisnak számít, hogy a légitársaságok vagy repülőtér-irányítók viselik bizonyos szolgáltatások költségeit, miközben más légitársaságoknak és repülőtér-irányítóknak, amelyek ugyanezen állami hatóságok nevében ugyanilyen szolgáltatásokat nyújtanak, nem kell viselniük ezeket a költségeket, az utóbbiak előnyt élvezhetnek akkor is, ha maguk a szolgáltatások nem gazdasági természetűek. Ezért szükséges a repülőtér-üzembentartóra vonatkozó jogi keret tanulmányozása annak megállapítása érdekében, hogy ezen jogi keret hatálya alatt kell-e a repülőtér-irányítóknak vagy a légitársaságoknak viselniük bizonyos tevékenységek nyújtásának költségeit, amelyek önmagukban talán nem gazdasági jellegűek, de együtt járnak gazdasági tevékenységeik kifejtésével.

| (90) | Noha a (88) preambulumbekezdésben meghatározott tevékenységek nem gazdasági természetűnek tekinthetők, a Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel törvény (37) kötelezi a repülőtér-irányítókat arra, hogy saját forrásaikból finanszírozzák az ezen tevékenységek végzéséhez szükséges létesítményeket és berendezéseket. |
| --- | --- |

(90)

Noha a (88) preambulumbekezdésben meghatározott tevékenységek nem gazdasági természetűnek tekinthetők, a Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel törvény (37) kötelezi a repülőtér-irányítókat arra, hogy saját forrásaikból finanszírozzák az ezen tevékenységek végzéséhez szükséges létesítményeket és berendezéseket.

| (91) | Ennélfogva a Bizottság úgy tekinti, hogy a gdyniai repülőtér irányítója számára a fent említett létesítményekkel és berendezésekkel kapcsolatban juttatott közfinanszírozás felmenti őt a gazdasági tevékenységével együtt járó költségek alól (lásd az 5.1.3. pontot). A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy az ezen létesítmények és berendezések számára biztosított tőkét figyelembe kell venni a kérdéses beruházás jövedelmezőségének számításakor. Ennek során a Bizottság a Lengyelország által a MEIP elemzésekben helyesen alkalmazott megközelítést követi. |
| --- | --- |

(91)

Ennélfogva a Bizottság úgy tekinti, hogy a gdyniai repülőtér irányítója számára a fent említett létesítményekkel és berendezésekkel kapcsolatban juttatott közfinanszírozás felmenti őt a gazdasági tevékenységével együtt járó költségek alól (lásd az 5.1.3. pontot). A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy az ezen létesítmények és berendezések számára biztosított tőkét figyelembe kell venni a kérdéses beruházás jövedelmezőségének számításakor. Ennek során a Bizottság a Lengyelország által a MEIP elemzésekben helyesen alkalmazott megközelítést követi.

5.1.2.   Állami források, és az államnak való betudhatóság

| (92) | Az állami támogatás fogalma minden olyan előnyre vonatkozik, amelyet állami források révén nyújtanak, vagy azt maga az állam, esetleg valamely közvetítő szervezet a rá ruházott hatáskör alapján eljárva nyújtja (38). A EUMSZ 107. cikkének alkalmazásában a helyi hatóságok forrásai állami forrásoknak tekintendők (39). Jelen esetben a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-ben végrehajtott tőkeinjekció két helyi hatóság, Gdynia and Kosakowo költségvetéséből származik. A bizottság ezért úgy tartja, hogy a két érintett önkormányzat forrásai állami források. |
| --- | --- |

(92)

Az állami támogatás fogalma minden olyan előnyre vonatkozik, amelyet állami források révén nyújtanak, vagy azt maga az állam, esetleg valamely közvetítő szervezet a rá ruházott hatáskör alapján eljárva nyújtja (38). A EUMSZ 107. cikkének alkalmazásában a helyi hatóságok forrásai állami forrásoknak tekintendők (39). Jelen esetben a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-ben végrehajtott tőkeinjekció két helyi hatóság, Gdynia and Kosakowo költségvetéséből származik. A bizottság ezért úgy tartja, hogy a két érintett önkormányzat forrásai állami források.

| (93) | Ennélfogva a Bizottság úgy tekinti, hogy a beruházások állami forrásból finanszírozottak, és betudhatóak az államnak. |
| --- | --- |

(93)

Ennélfogva a Bizottság úgy tekinti, hogy a beruházások állami forrásból finanszírozottak, és betudhatóak az államnak.

5.1.3.   Gazdasági előny

| (94) | A Bizottság megjegyzi, hogy Lengyelország egyfelől azzal érvel, hogy a tőkeinjekciók összhangban állnak a piacgazdasági befektető elvével, miközben másfelől összeegyeztethetőnek tartja a támogatást, mivel a repülőtér-üzembentartó nem végezte volna el a beruházást közfinanszírozás nélkül. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megjegyzi, hogy Lengyelország egyfelől azzal érvel, hogy a tőkeinjekciók összhangban állnak a piacgazdasági befektető elvével, miközben másfelől összeegyeztethetőnek tartja a támogatást, mivel a repülőtér-üzembentartó nem végezte volna el a beruházást közfinanszírozás nélkül.

| (95) | Annak megállapítása érdekében, hogy a kérdéses intézkedés jelen esetben biztosít-e a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára olyan előnyt, amelyet rendes piaci feltételek között nem élvezhetett volna, a Bizottságnak össze kell vetnie a repülőtér-irányító állami részvényeseinek viselkedését egy olyan piacgazdasági befektetőével, amelyet hosszú távú jövedelmezőségi kilátások vezérelnek (40). |
| --- | --- |

(95)

Annak megállapítása érdekében, hogy a kérdéses intézkedés jelen esetben biztosít-e a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára olyan előnyt, amelyet rendes piaci feltételek között nem élvezhetett volna, a Bizottságnak össze kell vetnie a repülőtér-irányító állami részvényeseinek viselkedését egy olyan piacgazdasági befektetőével, amelyet hosszú távú jövedelmezőségi kilátások vezérelnek (40).

| (96) | Az értékelésben a repülőtérnek helyet adó térség gazdaságára gyakorolt minden pozitív hatást figyelmen kívül kell hagyni, ugyanis a Bíróság kifejtette, hogy a MEIP elemzés alkalmazása során a lényeges kérdés az, hogy „hasonló körülmények között egy, az előrelátható nyereségességet szem előtt tartó, minden szociális vagy regionális politikai, illetve szektorfüggő megfontolástól elvonatkoztató, a magánszektorba tartozó részvényes hajlandó-e a szóban forgó tőkét jegyezni” (41). |
| --- | --- |

(96)

Az értékelésben a repülőtérnek helyet adó térség gazdaságára gyakorolt minden pozitív hatást figyelmen kívül kell hagyni, ugyanis a Bíróság kifejtette, hogy a MEIP elemzés alkalmazása során a lényeges kérdés az, hogy „hasonló körülmények között egy, az előrelátható nyereségességet szem előtt tartó, minden szociális vagy regionális politikai, illetve szektorfüggő megfontolástól elvonatkoztató, a magánszektorba tartozó részvényes hajlandó-e a szóban forgó tőkét jegyezni” (41).

| (97) | Lengyelország azzal érvel, hogy a kérdéses intézkedések nem nyújtanak gazdasági előnyt a gdyniai repülőtér irányítója számára, mivel összhangban állnak a piacgazdasági befektető elvével. A 3.1. pontban leírtak szerint ennek alátámasztására Lengyelország benyújtott három, a PWC által készített MEIP elemzést (42). 2013 novemberében Lengyelország azt is előadta, hogy az új bevételi források növelnék a projekt nettó jelenértékét (nevezetesen az üzemanyag-értékesítés, navigációs szolgáltatások). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának napjáig Lengyelország még csak a 2012-es MEIP frissítést nyújtotta be. |
| --- | --- |

(97)

Lengyelország azzal érvel, hogy a kérdéses intézkedések nem nyújtanak gazdasági előnyt a gdyniai repülőtér irányítója számára, mivel összhangban állnak a piacgazdasági befektető elvével. A 3.1. pontban leírtak szerint ennek alátámasztására Lengyelország benyújtott három, a PWC által készített MEIP elemzést (42). 2013 novemberében Lengyelország azt is előadta, hogy az új bevételi források növelnék a projekt nettó jelenértékét (nevezetesen az üzemanyag-értékesítés, navigációs szolgáltatások). Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának napjáig Lengyelország még csak a 2012-es MEIP frissítést nyújtotta be.

| (98) | Annak ellenére, hogy a részvényesek között 2011-ben megkötött megállapodás arra kötelezi Gdyniát és Kosakowót, hogy 2040-ig pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulást nyújtson a beruházási projekt finanszírozására, Lengyelország szerint csak a 2012-es MEIP aktualizálás és a kiegészítő bevételekkel kapcsolatos későbbi információk tekinthetők relevánsnak annak megállapítása során, hogy a tőkeinjekciók összeegyeztethetőek-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(98)

Annak ellenére, hogy a részvényesek között 2011-ben megkötött megállapodás arra kötelezi Gdyniát és Kosakowót, hogy 2040-ig pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulást nyújtson a beruházási projekt finanszírozására, Lengyelország szerint csak a 2012-es MEIP aktualizálás és a kiegészítő bevételekkel kapcsolatos későbbi információk tekinthetők relevánsnak annak megállapítása során, hogy a tőkeinjekciók összeegyeztethetőek-e a belső piaccal.

| (99) | A Stardust Marine ügyben a Bíróság megállapította, hogy „[...] annak meghatározásához, hogy az állam a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott befektetőként járt-e el, vagy sem, azon időszak kontextusába kell visszahelyezkedni, amelynek során a pénzügyi támogatási intézkedéseket megtették annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdaságilag ésszerű volt-e, és következésképpen tartózkodni kell minden olyan értékeléstől, amely valamely későbbi helyzeten alapul” (43). |
| --- | --- |

(99)

A Stardust Marine ügyben a Bíróság megállapította, hogy „[...] annak meghatározásához, hogy az állam a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott befektetőként járt-e el, vagy sem, azon időszak kontextusába kell visszahelyezkedni, amelynek során a pénzügyi támogatási intézkedéseket megtették annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdaságilag ésszerű volt-e, és következésképpen tartózkodni kell minden olyan értékeléstől, amely valamely későbbi helyzeten alapul” (43).

| (100) | Továbbá a Bíróság az EDF ügyben úgy határozott, hogy „[...] az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által végrehajtott befektetés tényleges jövedelmezőségének visszamenőleges megállapítása vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai nem lehetnek elegendőek annak bizonyításához, hogy e tagállam az előny nyújtása előtt vagy azzal egyidejűleg részvényesi minőségében ilyen döntést hozott” (44). |
| --- | --- |

(100)

Továbbá a Bíróság az EDF ügyben úgy határozott, hogy „[...] az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által végrehajtott befektetés tényleges jövedelmezőségének visszamenőleges megállapítása vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai nem lehetnek elegendőek annak bizonyításához, hogy e tagállam az előny nyújtása előtt vagy azzal egyidejűleg részvényesi minőségében ilyen döntést hozott” (44).

| (101) | A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása érdekében a Bizottságnak azon időszak kontextusába kell visszahelyezkednie, amelynek során meghozták a korábbi katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakítására vonatkozó egyedi döntéseket. Továbbá a Bizottságnak az állami részvényesek számára a beruházási projektre vonatkozó pénzügyi intézkedésekről szóló döntés meghozatalának időpontjában elérhető információkra és feltételezésekre kell alapoznia értékelését. |
| --- | --- |

(101)

A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása érdekében a Bizottságnak azon időszak kontextusába kell visszahelyezkednie, amelynek során meghozták a korábbi katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakítására vonatkozó egyedi döntéseket. Továbbá a Bizottságnak az állami részvényesek számára a beruházási projektre vonatkozó pénzügyi intézkedésekről szóló döntés meghozatalának időpontjában elérhető információkra és feltételezésekre kell alapoznia értékelését.

| (102) | A Bizottság szerint a 2010-es MEIP elemzés az első releváns tanulmány annak megállapítására, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzata magánbefektetőként járt-e el. Valójában azt, hogy az állami beavatkozás összhangban áll-e a piaci feltételekkel, egy előzetes elemzésre alapozva kellene megállapítani, figyelembe véve azokat az információkat és adatokat, amelyek elérhetőek voltak a beruházásról szóló döntés meghozatalának időpontjában. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság szerint a 2010-es MEIP elemzés az első releváns tanulmány annak megállapítására, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzata magánbefektetőként járt-e el. Valójában azt, hogy az állami beavatkozás összhangban áll-e a piaci feltételekkel, egy előzetes elemzésre alapozva kellene megállapítani, figyelembe véve azokat az információkat és adatokat, amelyek elérhetőek voltak a beruházásról szóló döntés meghozatalának időpontjában.

| (103) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kérdéses beruházási projektre vonatkozó tanulmányok és előkészítő munkálatok 2010-ig elkészültek. Ezek közé tartozott a beruházási projekt főterve, a környezeti jelentés, a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál tervdokumentációja, az irodaépület és a tűzoltóság épületének tervdokumentációja, speciális légiközlekedési dokumentumok, és más tanulmányok. 2010 végére ezen tanulmányok költsége elérte a [...] millió PLN-t ([...]millió EUR-t) (45). Ez azt jelzi, hogy a befektetők már 2010 előtt döntöttek a gdyniai repülőtér fejlesztéséről. Gdynia és Kosakowo egy sor előzetes intézkedést hozott a projekt megvalósítására vonatkozóan (lásd a fenti (10) preambulumbekezdést), és speciális tanulmányokat rendeltek meg ebből a célból. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kérdéses beruházási projektre vonatkozó tanulmányok és előkészítő munkálatok 2010-ig elkészültek. Ezek közé tartozott a beruházási projekt főterve, a környezeti jelentés, a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál tervdokumentációja, az irodaépület és a tűzoltóság épületének tervdokumentációja, speciális légiközlekedési dokumentumok, és más tanulmányok. 2010 végére ezen tanulmányok költsége elérte a [...] millió PLN-t ([...]millió EUR-t) (45). Ez azt jelzi, hogy a befektetők már 2010 előtt döntöttek a gdyniai repülőtér fejlesztéséről. Gdynia és Kosakowo egy sor előzetes intézkedést hozott a projekt megvalósítására vonatkozóan (lásd a fenti (10) preambulumbekezdést), és speciális tanulmányokat rendeltek meg ebből a célból.

| (104) | Ezen túlmenően Lengyelország azt állítja, hogy 2010-ben a repülőtér-irányító állami részvényesei véglegesítették a kérdéses beruházási projekt előkészítését. Ugyanebben az évben, tekintettel a beruházási projekt végrehajtására, az állami részvényesek 6,05 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelték a vállalat részvénytőkéjét. A fő tárgyieszköz-beruházások kezdetét (mint például a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál megépítését) 2011-re tervezték, de valójában azok csak 2012-ben kezdődtek el. A Bizottság úgy gondolja, hogy bármely magánbefektető abban a pillanatban állapította volna meg a projekt várt jövedelmezőségét. Ha a beruházási terv nem jelezne elfogadható megtérülési rátát, vagy ha kétségbe vonható feltételezéseken alapulna, egy magánbefektető nem vágott volna bele a terv megvalósításába, és nem költött volna rá több pénzt azon felül, amelyet már elköltöttek a fenti preambulumbekezdésben említett előkészületi munkákra. |
| --- | --- |

(104)

Ezen túlmenően Lengyelország azt állítja, hogy 2010-ben a repülőtér-irányító állami részvényesei véglegesítették a kérdéses beruházási projekt előkészítését. Ugyanebben az évben, tekintettel a beruházási projekt végrehajtására, az állami részvényesek 6,05 millió PLN-ra (kb. 1,5 millió EUR-ra) emelték a vállalat részvénytőkéjét. A fő tárgyieszköz-beruházások kezdetét (mint például a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál megépítését) 2011-re tervezték, de valójában azok csak 2012-ben kezdődtek el. A Bizottság úgy gondolja, hogy bármely magánbefektető abban a pillanatban állapította volna meg a projekt várt jövedelmezőségét. Ha a beruházási terv nem jelezne elfogadható megtérülési rátát, vagy ha kétségbe vonható feltételezéseken alapulna, egy magánbefektető nem vágott volna bele a terv megvalósításába, és nem költött volna rá több pénzt azon felül, amelyet már elköltöttek a fenti preambulumbekezdésben említett előkészületi munkákra.

a)   Tőkeinjekciók

| (105) | A tőkeinjekciókkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az első fontos 4,4 millió PLN-s tőkeinjekcióról 2010. július 29-én született döntés (csaknem négyszeresére növelve a meglévő 1,7 millió PLN-s tőkét), közvetlenül a 2010-es MEIP elemzés 2010. július 16-i véglegesítését követően. Ezenfelül, az átalakítási projekt finanszírozásához szükséges további (2040-ig végrehajtandó) tőkeinjekciókról szóló megállapodást (amint az a (33) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül) 2011 márciusában írták alá (még a második MEIP elemzés 2011. május 13-i véglegesítése előtt). Ezen túlmenően ugyanakkor sor került a működtetési megállapodás megkötésére a repülőtér katonai használójával (2011. március 7.), valamint a vállalat földterületének bérbe adására vonatkozó megállapodás megkötésére (2011. március 11. [a fenti (33) preambulumbekezdésben említettek szerint]). |
| --- | --- |

(105)

A tőkeinjekciókkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az első fontos 4,4 millió PLN-s tőkeinjekcióról 2010. július 29-én született döntés (csaknem négyszeresére növelve a meglévő 1,7 millió PLN-s tőkét), közvetlenül a 2010-es MEIP elemzés 2010. július 16-i véglegesítését követően. Ezenfelül, az átalakítási projekt finanszírozásához szükséges további (2040-ig végrehajtandó) tőkeinjekciókról szóló megállapodást (amint az a (33) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül) 2011 márciusában írták alá (még a második MEIP elemzés 2011. május 13-i véglegesítése előtt). Ezen túlmenően ugyanakkor sor került a működtetési megállapodás megkötésére a repülőtér katonai használójával (2011. március 7.), valamint a vállalat földterületének bérbe adására vonatkozó megállapodás megkötésére (2011. március 11. [a fenti (33) preambulumbekezdésben említettek szerint]).

| (106) | A Bizottság továbbá hangsúlyozza, hogy Lengyelország megerősítette, hogy az a tőkeinjekció, amelyről 2010. július 29-én született döntés, a projektnek a 2010-es MEIP elemzésben foglalt gazdasági értékelésén alapult. Így tehát nyilvánvaló, hogy ebben a szakaszban az állami részvényesek már döntöttek a szóban forgó 30 évre szóló beruházási projektben való részvételről. Még ha lehetséges is egy magánbefektető számára, hogy beruházási tervét a megvalósítás folyamán a változó körülményekre figyelemmel kiigazítsa, nyilvánvaló, hogy bármely magánbefektető már 2010-ben értékelte volna a beruházási projekt érdemeit, még mielőtt valós forrásokat fektetett volna bele. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság továbbá hangsúlyozza, hogy Lengyelország megerősítette, hogy az a tőkeinjekció, amelyről 2010. július 29-én született döntés, a projektnek a 2010-es MEIP elemzésben foglalt gazdasági értékelésén alapult. Így tehát nyilvánvaló, hogy ebben a szakaszban az állami részvényesek már döntöttek a szóban forgó 30 évre szóló beruházási projektben való részvételről. Még ha lehetséges is egy magánbefektető számára, hogy beruházási tervét a megvalósítás folyamán a változó körülményekre figyelemmel kiigazítsa, nyilvánvaló, hogy bármely magánbefektető már 2010-ben értékelte volna a beruházási projekt érdemeit, még mielőtt valós forrásokat fektetett volna bele.

| (107) | Mire 2011-ben sor került a MEIP elemzés első aktualizálására, az állami részvényesek már 6,05 millió PLN-t helyeztek a vállalatba (lásd a 3. táblázatot). A vállalat már bérbe vette a repülőtérnek szánt földterületet Kosakowótól (a bérleti szerződés Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. és Kosakowo között 2011. március 11-én került aláírásra), és már egy működtetési megállapodást is aláírt a repülőtér katonai használójával (2011. március 7-én). Ezenkívül 2011. március 11-én a részvényesek aláírtak egy megállapodást a társaság részvénytőkéjében 2040-ig végrehajtandó emelésekről is (46). Mire 2012 júliusában sor került a MEIP elemzés második aktualizálásának véglegesítésére, az állami részvényesek már összesen 64,810 millió PLN-t fektettek be (vagyis az összes tőkeinjekció 70 %-át). A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2011-es és 2012-es MEIP elemzések vitathatatlanul annak az eredeti beruházási tervnek a kiigazításai, amely alapján megszületett az eredeti döntés a katonai repülőtér átalakítására vonatkozó projekt elindításáról. Így annak ellenére, hogy az első, 2010-es MEIP elemzést követően nagyobb tőkeinjekciókra került sor, ezeket a tőkeinjekciókat nem lehet elkülönítve vizsgálni. |
| --- | --- |

(107)

Mire 2011-ben sor került a MEIP elemzés első aktualizálására, az állami részvényesek már 6,05 millió PLN-t helyeztek a vállalatba (lásd a 3. táblázatot). A vállalat már bérbe vette a repülőtérnek szánt földterületet Kosakowótól (a bérleti szerződés Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. és Kosakowo között 2011. március 11-én került aláírásra), és már egy működtetési megállapodást is aláírt a repülőtér katonai használójával (2011. március 7-én). Ezenkívül 2011. március 11-én a részvényesek aláírtak egy megállapodást a társaság részvénytőkéjében 2040-ig végrehajtandó emelésekről is (46). Mire 2012 júliusában sor került a MEIP elemzés második aktualizálásának véglegesítésére, az állami részvényesek már összesen 64,810 millió PLN-t fektettek be (vagyis az összes tőkeinjekció 70 %-át). A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2011-es és 2012-es MEIP elemzések vitathatatlanul annak az eredeti beruházási tervnek a kiigazításai, amely alapján megszületett az eredeti döntés a katonai repülőtér átalakítására vonatkozó projekt elindításáról. Így annak ellenére, hogy az első, 2010-es MEIP elemzést követően nagyobb tőkeinjekciókra került sor, ezeket a tőkeinjekciókat nem lehet elkülönítve vizsgálni.

b)   Tőkekiadások

| (108) | A 2012-es MEIP elemzés a tárgyieszköz-beruházásokat 4 szakaszra osztja. A beruházási projekt első szakasza tervezési munkákat tartalmazott, de magában foglalta a telek megtisztítását is (fák, bokrok eltakarítását, számos hangár lebontását és a talaj kiegyenlítését). A költségek 2011-ben merültek fel, és összesen [...] millió PLN-t ([...] EUR-t) tettek ki. A projekt második szakasza, amely a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál, az irodaépület és a tűzoltóság épületének felépítését foglalta magában, már 2012-ben elkezdődött. A tőkekiadások szempontjából a projekt második szakasza a legfontosabb, amely a nominális tőkekiadások [...] %-át tette ki a 2012–2013 közötti időszakban. A Lengyelország által közölt információk szerint 2012-ben a tőkekiadások összesen [...] millió PLN-t tettek ki (amelynek több mint felét már az előtt elköltötték, hogy a 2012-es elemzés aktualizálása egyáltalán elkezdődött volna). Az alábbi grafikon (2. ábra) a (nominális) tőkekiadásokat mutatja a 2012-es MEIP elemzésben megállapított beruházási szakaszokban.

  2. ábra


  Tőkekiadások a különböző szakaszokban (2012-es MEIP elemzés)

  (...) |
| --- | --- |

(108)

A 2012-es MEIP elemzés a tárgyieszköz-beruházásokat 4 szakaszra osztja. A beruházási projekt első szakasza tervezési munkákat tartalmazott, de magában foglalta a telek megtisztítását is (fák, bokrok eltakarítását, számos hangár lebontását és a talaj kiegyenlítését). A költségek 2011-ben merültek fel, és összesen [...] millió PLN-t ([...] EUR-t) tettek ki. A projekt második szakasza, amely a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál, az irodaépület és a tűzoltóság épületének felépítését foglalta magában, már 2012-ben elkezdődött. A tőkekiadások szempontjából a projekt második szakasza a legfontosabb, amely a nominális tőkekiadások [...] %-át tette ki a 2012–2013 közötti időszakban. A Lengyelország által közölt információk szerint 2012-ben a tőkekiadások összesen [...] millió PLN-t tettek ki (amelynek több mint felét már az előtt elköltötték, hogy a 2012-es elemzés aktualizálása egyáltalán elkezdődött volna). Az alábbi grafikon (2. ábra) a (nominális) tőkekiadásokat mutatja a 2012-es MEIP elemzésben megállapított beruházási szakaszokban.

2. ábra

Tőkekiadások a különböző szakaszokban (2012-es MEIP elemzés)

(...)

| (109) | Tekintettel a (103) és (108) preambulumbekezdésre a Bizottság úgy véli, hogy sem a 2011-es, sem a 2012-es MEIP elemzést nem az állami részvényeseknek az átalakítási projekt finanszírozására vonatkozó fő határozat megszületésekor rendelkezésére álló információk alapján vagy közlésének időpontjában végezték el. Továbbá a Bizottság nem tudja visszamenőleg figyelembe venni azokat a tervezett kiegészítő bevételi forrásokat, amelyek az állami részvényesek 2010-ben és 2011-ben hozott határozatainak indoklása céljából 2013 novemberében rendelkezésre bocsátott információkon alapulnak. |
| --- | --- |

(109)

Tekintettel a (103) és (108) preambulumbekezdésre a Bizottság úgy véli, hogy sem a 2011-es, sem a 2012-es MEIP elemzést nem az állami részvényeseknek az átalakítási projekt finanszírozására vonatkozó fő határozat megszületésekor rendelkezésére álló információk alapján vagy közlésének időpontjában végezték el. Továbbá a Bizottság nem tudja visszamenőleg figyelembe venni azokat a tervezett kiegészítő bevételi forrásokat, amelyek az állami részvényesek 2010-ben és 2011-ben hozott határozatainak indoklása céljából 2013 novemberében rendelkezésre bocsátott információkon alapulnak.

| (110) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy annak megállapítására, hogy Gdynia és Kosakowo a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott magánbefektetőként járt-e el, vizsgálódását elsősorban a 2010-es MEIP elemzésre kell alapoznia, figyelmen kívül hagyva minden más fejleményt és információt, amely nem állt az adott állami befektetők rendelkezésére a szóban forgó beruházási projekt végrehajtásáról szóló döntésük meghozatalának időpontjában. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy annak megállapítására, hogy Gdynia és Kosakowo a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott magánbefektetőként járt-e el, vizsgálódását elsősorban a 2010-es MEIP elemzésre kell alapoznia, figyelmen kívül hagyva minden más fejleményt és információt, amely nem állt az adott állami befektetők rendelkezésére a szóban forgó beruházási projekt végrehajtásáról szóló döntésük meghozatalának időpontjában.

| (111) | Másrészről a 2011-es MEIP elemzés és a 2012-es MEIP elemzés csak a 2010-ben, a 2010-es MEIP elemzés alapján a beruházási projekt elindításáról hozott eredeti döntés módosításait vizsgálta. Valójában a 2012-es MEIP elemzés elismeri, hogy számos beruházás (mint például a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál, az irodaépület, a villamosenergia-rendszer) már „a végrehajtás előrehaladott szakaszában volt”. A két ezután következő elemzés rámutat, hogy a részvényesek a piaci fejleményeket tartották szem előtt, és azok függvényében változtatták a projekt mértékét (vagy felfelé, vagy lefelé, a beruházás típusától függően). Ezek a változtatások azonban jelentéktelenek voltak a katonai bázis polgári repülőérré való átalakításáról szóló átfogó döntéssel összevetve. Az alábbi grafikon (3. ábra) a 2010-es, 2011-es és 2012-es MEIP elemzésekben bemutatott tőkeköltséget mutatja (2010-es reálértéken kifejezve). Amint látszik, a beruházások időzítését és mértékét ugyan aktualizálták 2011-ben és 2012-ben is, ezek a változtatások azonban lényegteleneknek tekinthetők a projekt teljes méretéhez hasonlítva. 2010-ben a valódi tőkekiadást kb. [...] millió PLN-ra becsülték, és ez a szám aztán 2011-ben és 2012-ben is emelkedett [...] kb. [...] millió PLN-ra (amely [...] %-ot jelent a csaknem 20 éves befektetési időszak folyamán). |
| --- | --- |

(111)

Másrészről a 2011-es MEIP elemzés és a 2012-es MEIP elemzés csak a 2010-ben, a 2010-es MEIP elemzés alapján a beruházási projekt elindításáról hozott eredeti döntés módosításait vizsgálta. Valójában a 2012-es MEIP elemzés elismeri, hogy számos beruházás (mint például a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljait szolgáló terminál, az irodaépület, a villamosenergia-rendszer) már „a végrehajtás előrehaladott szakaszában volt”. A két ezután következő elemzés rámutat, hogy a részvényesek a piaci fejleményeket tartották szem előtt, és azok függvényében változtatták a projekt mértékét (vagy felfelé, vagy lefelé, a beruházás típusától függően). Ezek a változtatások azonban jelentéktelenek voltak a katonai bázis polgári repülőérré való átalakításáról szóló átfogó döntéssel összevetve. Az alábbi grafikon (3. ábra) a 2010-es, 2011-es és 2012-es MEIP elemzésekben bemutatott tőkeköltséget mutatja (2010-es reálértéken kifejezve). Amint látszik, a beruházások időzítését és mértékét ugyan aktualizálták 2011-ben és 2012-ben is, ezek a változtatások azonban lényegteleneknek tekinthetők a projekt teljes méretéhez hasonlítva. 2010-ben a valódi tőkekiadást kb. [...] millió PLN-ra becsülték, és ez a szám aztán 2011-ben és 2012-ben is emelkedett [...] kb. [...] millió PLN-ra (amely [...] %-ot jelent a csaknem 20 éves befektetési időszak folyamán).

| (112) | Ebben az esetben a Bizottságnak lényegében egy sor beruházási döntést kell értékelnie, amelyeket ugyanazon részvényesek hoztak egy olyan rövid időszakon belül, amelyet nem jellemeztek váratlan események, lényegében ugyanannak a beruházási projektnek a végrehajtására vonatkozóan. Ezért a 2011-es és 2012-es MEIP aktualizálások nem változtathatnak át ésszerű beruházási döntéssé egy olyan beruházási döntést, amely meghozatalának időpontjában nem volt összhangban a piacgazdasági befektető elvével. Az aktualizálások legfeljebb akkor bizonyíthatják, hogy a lengyel hatóságok magánbefektetőként jártak el, ha rámutatnának, hogy a többletforrások befektetése révén a projekt olyan nyereséget érhet el, amely alkalmas arra, hogy megfelelő megtérülést biztosítson a már befektetett és a befektetendő tőkén (vagy amely megfelelő tőkemegtérülést jelentene akkor is, ha figyelembe vesszük annak kockázatát, hogy vissza kell fizetni a múltban kapott bármilyen törvénytelen támogatást).

  3. ábra


  Tőkekiadások (ezer PLN-ban kifejezve) a 2010-es, 2011-es és 2012-es MEIP elemzések előrejelzése szerint (2010-es reálértéken)

  (...) |
| --- | --- |

(112)

Ebben az esetben a Bizottságnak lényegében egy sor beruházási döntést kell értékelnie, amelyeket ugyanazon részvényesek hoztak egy olyan rövid időszakon belül, amelyet nem jellemeztek váratlan események, lényegében ugyanannak a beruházási projektnek a végrehajtására vonatkozóan. Ezért a 2011-es és 2012-es MEIP aktualizálások nem változtathatnak át ésszerű beruházási döntéssé egy olyan beruházási döntést, amely meghozatalának időpontjában nem volt összhangban a piacgazdasági befektető elvével. Az aktualizálások legfeljebb akkor bizonyíthatják, hogy a lengyel hatóságok magánbefektetőként jártak el, ha rámutatnának, hogy a többletforrások befektetése révén a projekt olyan nyereséget érhet el, amely alkalmas arra, hogy megfelelő megtérülést biztosítson a már befektetett és a befektetendő tőkén (vagy amely megfelelő tőkemegtérülést jelentene akkor is, ha figyelembe vesszük annak kockázatát, hogy vissza kell fizetni a múltban kapott bármilyen törvénytelen támogatást).

3. ábra

Tőkekiadások (ezer PLN-ban kifejezve) a 2010-es, 2011-es és 2012-es MEIP elemzések előrejelzése szerint (2010-es reálértéken)

(...)

A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása a 2010-es MEIP elemzés alapján:

| (113) | A Lengyelország által benyújtott 2010-es MEIP elemzés a sajáttőke-befektetők számára elérhető jövőbeni pénzáramlást a 2010–2040 közötti időszakra előrejelző üzleti terven alapul. A MEIP elemzés elvégzésének idején Lengyelország úgy tervezte, hogy a repülőtér 2011-ben megkezdi a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalom bonyolítását, 2013-ban a charterjáratok, 2015-ben pedig a diszkont légitársaságok járatainak fogadását. Ez a kiszolgált utasok számának folyamatos növekedését eredményezné, a 2013-ban jegyzett [...] utasról csaknem [...] millió utasra 2024-ben, és 1,753 millió utasra 2040-ben (amint az alábbi 5. táblázatban látható).

  5. táblázat


  A gdyniai repülőtér forgalmára vonatkozó előrejelzések a 2010-es MEIP elemzésben (ezerben kifejezve)
















  Az utasszámok várható alakulása (2010-es MEIP elemzés) |
| --- | --- |
| Év | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Utasok száma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(113)

A Lengyelország által benyújtott 2010-es MEIP elemzés a sajáttőke-befektetők számára elérhető jövőbeni pénzáramlást a 2010–2040 közötti időszakra előrejelző üzleti terven alapul. A MEIP elemzés elvégzésének idején Lengyelország úgy tervezte, hogy a repülőtér 2011-ben megkezdi a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalom bonyolítását, 2013-ban a charterjáratok, 2015-ben pedig a diszkont légitársaságok járatainak fogadását. Ez a kiszolgált utasok számának folyamatos növekedését eredményezné, a 2013-ban jegyzett [...] utasról csaknem [...] millió utasra 2024-ben, és 1,753 millió utasra 2040-ben (amint az alábbi 5. táblázatban látható).

5. táblázat

A gdyniai repülőtér forgalmára vonatkozó előrejelzések a 2010-es MEIP elemzésben (ezerben kifejezve)

Az utasszámok várható alakulása (2010-es MEIP elemzés)

Év

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Utasok száma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (114) | A 2010-es MEIP tanulmány szerint a társaság 2018-tól lenne nyereséges az adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredmény (EBITDA) szintjén. Az éves diszkontált pénzáramlás 2020-tól lenne a pozitív tartományban, amint azt az alábbi ábra mutatja (4. ábra). Kumulatív alapon azonban (vagyis minden évben az előző évek pénzáramlási adatainak összesítése után) az összes diszkontált pénzáramlás várhatóan végig negatív marad a 2010–2040 közötti időszak során (amint az 1. ábra mutatja). Tehát a 2018-tól termelt pozitív pénzáramlások nem elég magasak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a korábbi befektetési időszakok erősen negatív pénzáramlásait.

  4. ábra


  A diszkontált pénzáramlás ezer PLN-ban kifejezve (2010-es MEIP elemzés)

  (...)







  Forrás: | A 2010-es MEIP tanulmány alapján |
| --- | --- | --- |

(114)

A 2010-es MEIP tanulmány szerint a társaság 2018-tól lenne nyereséges az adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredmény (EBITDA) szintjén. Az éves diszkontált pénzáramlás 2020-tól lenne a pozitív tartományban, amint azt az alábbi ábra mutatja (4. ábra). Kumulatív alapon azonban (vagyis minden évben az előző évek pénzáramlási adatainak összesítése után) az összes diszkontált pénzáramlás várhatóan végig negatív marad a 2010–2040 közötti időszak során (amint az 1. ábra mutatja). Tehát a 2018-tól termelt pozitív pénzáramlások nem elég magasak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a korábbi befektetési időszakok erősen negatív pénzáramlásait.

4. ábra

A diszkontált pénzáramlás ezer PLN-ban kifejezve (2010-es MEIP elemzés)

(...)

Forrás:

| (115) | Az elvárások szerint 2040 után a repülőtér-irányító folyamatosan növekedne a szabad pénzáramlás [...] %-os stabil növekedési ütemével. Ezt a feltételezést figyelembe véve Lengyelország kiszámította a repülőtér-üzembentartó 2040-ben várható végértékét. A diszkontált végérték összesen [...] millió PLN. |
| --- | --- |

(115)

Az elvárások szerint 2040 után a repülőtér-irányító folyamatosan növekedne a szabad pénzáramlás [...] %-os stabil növekedési ütemével. Ezt a feltételezést figyelembe véve Lengyelország kiszámította a repülőtér-üzembentartó 2040-ben várható végértékét. A diszkontált végérték összesen [...] millió PLN.

| (116) | A 2010-es MEIP elemzés [...] millió PLN (kb. [...] millió EUR) pozitív sajáttőkeértéket (47) eredményez. Továbbá, a beruházási projekt [...] %-os belső megtérülési rátája magasabb, mint a repülőtér-irányító előrejelzett tőkeköltsége ([...] %). |
| --- | --- |

(116)

A 2010-es MEIP elemzés [...] millió PLN (kb. [...] millió EUR) pozitív sajáttőkeértéket (47) eredményez. Továbbá, a beruházási projekt [...] %-os belső megtérülési rátája magasabb, mint a repülőtér-irányító előrejelzett tőkeköltsége ([...] %).

| (117) | A Bizottság megjegyzi, hogy a gdyniai repülőtér-irányító jövőbeni pénzáramlásainak fő értékgenerátora a várt bevétel, amely az utasszámoktól és a légitársaságok által fizetett repülőtéri díjak szintjétől függ majd. A 2010-es MEIP tanulmány szerint a diszkont légitársaságoktól és charterjáratoktól származó bevételek (utas-, leszállási, parkolási díjak) 2040-ben az összes bevétel [80–90] %-át jelentik, a teljes vizsgált időszak során, vagyis 2010 és 2040 között pedig az összes bevételnek átlagosan [80–90] %-át teszik ki. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a tény ellentmond Lengyelország azon állításainak, miszerint a gdyniai repülőtér tevékenységei kiegészítenék a gdanski repülőtér tevékenységeit, mivel Gdynia főként nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési tevékenységekre összpontosítana. Valójában azonban, amint azt a fenti adatok is mutatják, a diszkont légitársaságok és a charterjáratok jelentik a fő bevételi forrást az előrejelzett évek többségében. Ugyanakkor azonban, amint az alább bővebben kifejtésre kerül, a gdanski repülőtér bevételének túlnyomó része szintén a diszkont légitársaságoktól és a charterjáratoktól származik (lásd a (121) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság megjegyzi, hogy a gdyniai repülőtér-irányító jövőbeni pénzáramlásainak fő értékgenerátora a várt bevétel, amely az utasszámoktól és a légitársaságok által fizetett repülőtéri díjak szintjétől függ majd. A 2010-es MEIP tanulmány szerint a diszkont légitársaságoktól és charterjáratoktól származó bevételek (utas-, leszállási, parkolási díjak) 2040-ben az összes bevétel [80–90] %-át jelentik, a teljes vizsgált időszak során, vagyis 2010 és 2040 között pedig az összes bevételnek átlagosan [80–90] %-át teszik ki. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a tény ellentmond Lengyelország azon állításainak, miszerint a gdyniai repülőtér tevékenységei kiegészítenék a gdanski repülőtér tevékenységeit, mivel Gdynia főként nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési tevékenységekre összpontosítana. Valójában azonban, amint azt a fenti adatok is mutatják, a diszkont légitársaságok és a charterjáratok jelentik a fő bevételi forrást az előrejelzett évek többségében. Ugyanakkor azonban, amint az alább bővebben kifejtésre kerül, a gdanski repülőtér bevételének túlnyomó része szintén a diszkont légitársaságoktól és a charterjáratoktól származik (lásd a (121) preambulumbekezdést).

| (118) | Az utasok igényeinek és a légi fuvarozók igényeinek kontextusában a Bizottság megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér vonzáskörzete megegyezne a gdanski repülőtérével, amely csupán 25 km távolságra helyezkedik el a gdyniai repülőtértől. A gdanski repülőteret 2012-ben bővítették ki 5 millió utas kiszolgálására, és további bővítését tervezik 2015-ben, hogy 7 millió utast legyen képes kiszolgálni. Ennek a bővítésnek az ütemezése ismert volt már 2010-ben, vagyis a 2010-es MEIP elemzés készítésének idején (48). Továbbá, a gdanski repülőtér kapacitásának 5 millió utas kiszolgálására való bővítésére juttatott közfinanszírozást a Bizottságnak is bejelentették 2008. szeptember 24-én, az N472/08. sz. állami támogatási ügy során, és a Bizottság jóvá is hagyta 2009. február 5-én (49). |
| --- | --- |

(118)

Az utasok igényeinek és a légi fuvarozók igényeinek kontextusában a Bizottság megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér vonzáskörzete megegyezne a gdanski repülőtérével, amely csupán 25 km távolságra helyezkedik el a gdyniai repülőtértől. A gdanski repülőteret 2012-ben bővítették ki 5 millió utas kiszolgálására, és további bővítését tervezik 2015-ben, hogy 7 millió utast legyen képes kiszolgálni. Ennek a bővítésnek az ütemezése ismert volt már 2010-ben, vagyis a 2010-es MEIP elemzés készítésének idején (48). Továbbá, a gdanski repülőtér kapacitásának 5 millió utas kiszolgálására való bővítésére juttatott közfinanszírozást a Bizottságnak is bejelentették 2008. szeptember 24-én, az N472/08. sz. állami támogatási ügy során, és a Bizottság jóvá is hagyta 2009. február 5-én (49).

| (119) | Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a gdanski repülőtérre vonatkozó, 2010-ben készített főterv (50) rendelkezik a kifutópálya, a forgalmi előterek és más repülőtéri infrastruktúra kibővítéséről, aminek eredményeképp a jövőben a gdanski repülőtér évi 10 millió utas kiszolgálására lenne képes. |
| --- | --- |

(119)

Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a gdanski repülőtérre vonatkozó, 2010-ben készített főterv (50) rendelkezik a kifutópálya, a forgalmi előterek és más repülőtéri infrastruktúra kibővítéséről, aminek eredményeképp a jövőben a gdanski repülőtér évi 10 millió utas kiszolgálására lenne képes.

| (120) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy 2010-ben a gdanski repülőtér 2,2 millió utast szolgált ki (vagyis kapacitásának 45 %-át használta ki, beleértve az építés alatt álló kapacitást is). A gdanski repülőtérrel kapcsolatban készített előrejelzések szerint 2020-ra csupán a rendelkezésre álló kapacitás 50–60 %-a lesz kihasználva (51). Az előrejelzések nem veszik figyelembe a gdyniai repülőtér működésének megkezdődését (vagyis a feltételezések szerint a vonzáskörzetben jelentkező összes keresletet a gdanski repülőtér fogja kielégíteni). A Bizottság megjegyzi, hogy a gdanski repülőtér hosszú ideig, legalább 2030-ig képes lesz kielégíteni a térségben jelentkező keresletet, akkor is, ha az utasforgalom dinamikus növekedését feltételezzük. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy 2010-ben a gdanski repülőtér 2,2 millió utast szolgált ki (vagyis kapacitásának 45 %-át használta ki, beleértve az építés alatt álló kapacitást is). A gdanski repülőtérrel kapcsolatban készített előrejelzések szerint 2020-ra csupán a rendelkezésre álló kapacitás 50–60 %-a lesz kihasználva (51). Az előrejelzések nem veszik figyelembe a gdyniai repülőtér működésének megkezdődését (vagyis a feltételezések szerint a vonzáskörzetben jelentkező összes keresletet a gdanski repülőtér fogja kielégíteni). A Bizottság megjegyzi, hogy a gdanski repülőtér hosszú ideig, legalább 2030-ig képes lesz kielégíteni a térségben jelentkező keresletet, akkor is, ha az utasforgalom dinamikus növekedését feltételezzük.

| (121) | A fentiek szerint a gdyniai repülőtér vonatkozásában készült 2010-es MEIP elemzés várakozásai szerint a bevétel túlnyomó része (átlagban[80–90] % a 2012–2040 közötti teljes időszak során) a diszkont légitársaságoktól és charterjáratoktól származik. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a gdanski repülőtér is leginkább diszkont légitársaságok és charterjáratok forgalmát bonyolítja. 2010-ben a diszkont légitársaságok és charterjáratok a gdanski repülőtéren kiszolgált összes utas 72 %-át tették ki (52). |
| --- | --- |

(121)

A fentiek szerint a gdyniai repülőtér vonatkozásában készült 2010-es MEIP elemzés várakozásai szerint a bevétel túlnyomó része (átlagban[80–90] % a 2012–2040 közötti teljes időszak során) a diszkont légitársaságoktól és charterjáratoktól származik. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a gdanski repülőtér is leginkább diszkont légitársaságok és charterjáratok forgalmát bonyolítja. 2010-ben a diszkont légitársaságok és charterjáratok a gdanski repülőtéren kiszolgált összes utas 72 %-át tették ki (52).

| (122) | Tekintettel arra, hogy a közvetlen közelben már van egy másik működő és nem túlterhelt repülőtér, amely ugyanazt az üzleti modellt követi, és hosszú távon jelentős tartalék kapacitással rendelkezik, a Bizottság úgy véli, hogy a gdyniai repülőtér irányítójának forgalmat és utasokat vonzó képessége nagy mértékben a légitársaságoknak felajánlott repülőtéri díjak szintjétől fog függeni, különösen a legközelebbi versenytársakkal való összehasonlításban. |
| --- | --- |

(122)

Tekintettel arra, hogy a közvetlen közelben már van egy másik működő és nem túlterhelt repülőtér, amely ugyanazt az üzleti modellt követi, és hosszú távon jelentős tartalék kapacitással rendelkezik, a Bizottság úgy véli, hogy a gdyniai repülőtér irányítójának forgalmat és utasokat vonzó képessége nagy mértékben a légitársaságoknak felajánlott repülőtéri díjak szintjétől fog függeni, különösen a legközelebbi versenytársakkal való összehasonlításban.

| (123) | Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a 2010-es MEIP elemzés a charterjáratok és a diszkont légitársaságok járatai tekintetében 25 PLN/fő (6,25 EUR) utasdíjjal számol 2014-ig, 2015-től pedig 40 PLN/fő (10 EUR) utasdíjat vetít előre (2040-ig). Ugyanezen kategóriájú járatok leszállási díja 25 PLN/tonna (6,25 EUR) összegben került meghatározásra a teljes időszak tekintetében (a feltételezett maximális felszállósúly 70 tonna), míg a parkolási díjat 4 PLN (1,0 EUR)/24 óra/tonna összegűre becsülték (70 tonna átlagos maximális felszállósúly figyelembevételével). A 2010-es MEIP elemzés szerint az árak más regionális repülőtereknek a 2010-es MEIP elemzés elvégzése idején érvényes áraihoz hasonló szinten kerültek meghatározásra. A gdyniai repülőtér árai is arra a feltételezésre alapozva kerültek meghatározásra, hogy a gdanski repülőtér nem jelent majd számára versenyt. |
| --- | --- |

(123)

Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a 2010-es MEIP elemzés a charterjáratok és a diszkont légitársaságok járatai tekintetében 25 PLN/fő (6,25 EUR) utasdíjjal számol 2014-ig, 2015-től pedig 40 PLN/fő (10 EUR) utasdíjat vetít előre (2040-ig). Ugyanezen kategóriájú járatok leszállási díja 25 PLN/tonna (6,25 EUR) összegben került meghatározásra a teljes időszak tekintetében (a feltételezett maximális felszállósúly 70 tonna), míg a parkolási díjat 4 PLN (1,0 EUR)/24 óra/tonna összegűre becsülték (70 tonna átlagos maximális felszállósúly figyelembevételével). A 2010-es MEIP elemzés szerint az árak más regionális repülőtereknek a 2010-es MEIP elemzés elvégzése idején érvényes áraihoz hasonló szinten kerültek meghatározásra. A gdyniai repülőtér árai is arra a feltételezésre alapozva kerültek meghatározásra, hogy a gdanski repülőtér nem jelent majd számára versenyt.

| (124) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a gdanski repülőtéren 2008. december 31-e óta alkalmazott díjtáblázat 48 PLN/fő (12,0 EUR) összegben rögzíti a standard utasdíjat, 25 PLN/tonna (6,25 EUR) összegben a 2 tonna feletti repülőgépek (beleértve minden charter és diszkont légitársasági repülőgépet) standard leszállási díját, a parkolási díjat pedig 4,5 PLN/24 óra/tonna (1,25 EUR) összegben. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a gdanski repülőtéren 2008. december 31-e óta alkalmazott díjtáblázat 48 PLN/fő (12,0 EUR) összegben rögzíti a standard utasdíjat, 25 PLN/tonna (6,25 EUR) összegben a 2 tonna feletti repülőgépek (beleértve minden charter és diszkont légitársasági repülőgépet) standard leszállási díját, a parkolási díjat pedig 4,5 PLN/24 óra/tonna (1,25 EUR) összegben.

| (125) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott díjtáblázat különböző engedményeket és levonásokat is kínál többek között a diszkont légitársaságok járataira vonatkozóan. A gdanski repülőtér 24 PLN/fő (6 EUR) összegű kedvezményes utasdíjat alkalmaz valamennyi új csatlakozás tekintetében (2004. január 1-jétől) és minden olyan esetben, amikor nő a csatlakozások sűrűsége, az 50–100 tonna maximális felszállósúllyal rendelkező repülőgépek vonatkozásában (pl. Airbus A320, Boeing 737 és más, diszkont légitársaságok által használt repülőgépek). Az ilyen csatlakozások vonatkozásában alkalmazott leszállási díjon is 50 % kedvezmény van (vagyis 12,5 PLN/tonna). A parkolási díjat teljes mértékben elengedik, ha a csatlakozások sűrűsége eléri a heti 6 csatlakozást. Ezen túlmenően a standard utasdíjat első alkalommal 23 PLN-val csökkentik minden, a menetrendszerű belföldi csatlakozásokon induló utas számára. Ezután alkalmazzák a megfelelő kedvezményt. A gdanski repülőtéren alkalmazott kedvezményeket és levonásokat tekintve a Bizottság úgy véli, hogy a gdyniai repülőtéren tervezett átlagos repülőtéri díjak jóval magasabbak, mint a már működő szomszédos repülőtér díjai. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott díjtáblázat különböző engedményeket és levonásokat is kínál többek között a diszkont légitársaságok járataira vonatkozóan. A gdanski repülőtér 24 PLN/fő (6 EUR) összegű kedvezményes utasdíjat alkalmaz valamennyi új csatlakozás tekintetében (2004. január 1-jétől) és minden olyan esetben, amikor nő a csatlakozások sűrűsége, az 50–100 tonna maximális felszállósúllyal rendelkező repülőgépek vonatkozásában (pl. Airbus A320, Boeing 737 és más, diszkont légitársaságok által használt repülőgépek). Az ilyen csatlakozások vonatkozásában alkalmazott leszállási díjon is 50 % kedvezmény van (vagyis 12,5 PLN/tonna). A parkolási díjat teljes mértékben elengedik, ha a csatlakozások sűrűsége eléri a heti 6 csatlakozást. Ezen túlmenően a standard utasdíjat első alkalommal 23 PLN-val csökkentik minden, a menetrendszerű belföldi csatlakozásokon induló utas számára. Ezután alkalmazzák a megfelelő kedvezményt. A gdanski repülőtéren alkalmazott kedvezményeket és levonásokat tekintve a Bizottság úgy véli, hogy a gdyniai repülőtéren tervezett átlagos repülőtéri díjak jóval magasabbak, mint a már működő szomszédos repülőtér díjai.

| (126) | A szóban forgó repülőtéri díjak alkalmazásával a gdyniai repülőtér mint új belépő, nem lesz képes jelentős forgalmat magához vonzani, amikor ugyanabban a vonzáskörzetben van egy már működő, tartalék kapacitással rendelkező repülőtér, amely alacsonyabb nettó díjakat alkalmaz az új csatlakozások vonatkozásában és abban az esetben, amikor nő a csatlakozások sűrűsége. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott repülőtéri díjtáblázat 2028. december 31-ig rendeli el a kedvezményes díjak alkalmazását. Mivel a 2010-es MEIP elemzés (amely a repülőtér-üzembentartó akkori üzleti tervén alapul) a repülőtéri díjakat tekinti a repülőtér-irányító fő bevételi forrásának, a Bizottság szerint ez a megoldás azt bizonyítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés nem elég alapos és hiteles annak igazolására, hogy a szóban forgó beruházási projektet elvállalta volna egy magánbefektető. |
| --- | --- |

(126)

A szóban forgó repülőtéri díjak alkalmazásával a gdyniai repülőtér mint új belépő, nem lesz képes jelentős forgalmat magához vonzani, amikor ugyanabban a vonzáskörzetben van egy már működő, tartalék kapacitással rendelkező repülőtér, amely alacsonyabb nettó díjakat alkalmaz az új csatlakozások vonatkozásában és abban az esetben, amikor nő a csatlakozások sűrűsége. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott repülőtéri díjtáblázat 2028. december 31-ig rendeli el a kedvezményes díjak alkalmazását. Mivel a 2010-es MEIP elemzés (amely a repülőtér-üzembentartó akkori üzleti tervén alapul) a repülőtéri díjakat tekinti a repülőtér-irányító fő bevételi forrásának, a Bizottság szerint ez a megoldás azt bizonyítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés nem elég alapos és hiteles annak igazolására, hogy a szóban forgó beruházási projektet elvállalta volna egy magánbefektető.

| (127) | Tekintettel arra, hogy mind a gdyniai repülőtér, mind pedig a gdanski repülőtér főként diszkont- és charterjáratokra fókuszálna, hogy a gdanski repülőtér nem használja ki teljes kapacitását és jelenlegi díjai alacsonyabbak, mint a gdyniai repülőtér üzleti tervében feltételezett díjak, valamint hogy a két repülőtér egymás közvetlen közelében helyezkedik el, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy hibás az a feltételezés is, miszerint nem lesz árverseny a két repülőtér között. |
| --- | --- |

(127)

Tekintettel arra, hogy mind a gdyniai repülőtér, mind pedig a gdanski repülőtér főként diszkont- és charterjáratokra fókuszálna, hogy a gdanski repülőtér nem használja ki teljes kapacitását és jelenlegi díjai alacsonyabbak, mint a gdyniai repülőtér üzleti tervében feltételezett díjak, valamint hogy a két repülőtér egymás közvetlen közelében helyezkedik el, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy hibás az a feltételezés is, miszerint nem lesz árverseny a két repülőtér között.

| (128) | A Bizottság ugyanakkor azt is megállapítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés elkészítésének idején a Bydgoszczi repülőtéren (amely a gdyniai repülőtértől autóval 196 km távolságra és 2 óra 19 percre helyezkedik el), valamint a Szczecini repülőtéren (amely a gdyniai repülőtértől autóval 296 km távolságra és 4 óra 24 percre helyezkedik el) – vagyis a második és harmadik legközelebb elhelyezkedő regionális lengyel repülőtéren – alkalmazott nettó díjak (a megfelelő kedvezmények alkalmazása utáni standard díjak) jóval alacsonyabbak voltak (53). |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság ugyanakkor azt is megállapítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés elkészítésének idején a Bydgoszczi repülőtéren (amely a gdyniai repülőtértől autóval 196 km távolságra és 2 óra 19 percre helyezkedik el), valamint a Szczecini repülőtéren (amely a gdyniai repülőtértől autóval 296 km távolságra és 4 óra 24 percre helyezkedik el) – vagyis a második és harmadik legközelebb elhelyezkedő regionális lengyel repülőtéren – alkalmazott nettó díjak (a megfelelő kedvezmények alkalmazása utáni standard díjak) jóval alacsonyabbak voltak (53).

| (129) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy mivel a közvetlen közelben van egy másik, nem túlterhelt repülőtér, amely ugyanazt az üzleti modellt követi, a 2010-es MEIP elemzésben foglalt repülőtéri díjak, amelyek magasabbak a Gdanskban és más, a közelben lévő regionális repülőtereken alkalmazott díjaknál, nem reálisak. Továbbá tekintettel a gdyniai repülőtér versenyhelyzetére, a Bizottság úgy véli, hogy a 2010-es MEIP elemzésben foglalt forgalmi előrejelzések irreális feltételezéseken alapulnak. |
| --- | --- |

(129)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy mivel a közvetlen közelben van egy másik, nem túlterhelt repülőtér, amely ugyanazt az üzleti modellt követi, a 2010-es MEIP elemzésben foglalt repülőtéri díjak, amelyek magasabbak a Gdanskban és más, a közelben lévő regionális repülőtereken alkalmazott díjaknál, nem reálisak. Továbbá tekintettel a gdyniai repülőtér versenyhelyzetére, a Bizottság úgy véli, hogy a 2010-es MEIP elemzésben foglalt forgalmi előrejelzések irreális feltételezéseken alapulnak.

| (130) | Meg kell jegyezni azt is, hogy a 2010-es MEIP elemzés nem tartalmazott sem érzékenységi elemzést, sem pedig a valószínűsíthető eredmény értékelését (mint például a legrosszabb eset, a legkedvezőbb eset és az alaphelyzet forgatókönyve). A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 2010-es MEIP elemzésben bemutatott forgatókönyv túlságosan optimista feltételezéseken alapul az utasforgalom és a díjak változása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(130)

Meg kell jegyezni azt is, hogy a 2010-es MEIP elemzés nem tartalmazott sem érzékenységi elemzést, sem pedig a valószínűsíthető eredmény értékelését (mint például a legrosszabb eset, a legkedvezőbb eset és az alaphelyzet forgatókönyve). A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 2010-es MEIP elemzésben bemutatott forgatókönyv túlságosan optimista feltételezéseken alapul az utasforgalom és a díjak változása vonatkozásában.

| (131) | A Bizottság megjegyzi, hogy a diszkont légitársaságok és charterjáratok forgalmához kapcsolódó utasdíjakból származó éves bevétel csupán [...] %-os csökkentése (a 2010–2040 közötti tervezési időszak folyamán) negatív sajáttőkeértéket eredményez az állami részvényesek számára. Ilyen bevételcsökkenés akkor fordulhatna elő, ha a díjak és/vagy a forgalom a feltételezettnél alacsonyabb lenne. Ebben a tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a 2010-es MEIP elemzéshez felhasznált üzleti tervben foglalt repülőtéri díjak már [...] %-kal magasabbak, mint a gdanski repülőtér díjai (54). Ebben az összefüggésben nagyon valószínűtlen az, hogy a gdyniai repülőtér képes lenne forgalmat vonzani anélkül, hogy bármilyen jelentős engedményt nyújtana az üzleti tervben foglalt 40 PLN (10 EUR) összegű díjból. Ezért a nettó jelenérték nagy érzékenysége a repülőtéri díjak látszólag jelentéktelen csökkentésével szemben (ami reális feltételezéseken alapul) súlyos kétségeket ébreszt az eredeti üzleti terv hitelességével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság megjegyzi, hogy a diszkont légitársaságok és charterjáratok forgalmához kapcsolódó utasdíjakból származó éves bevétel csupán [...] %-os csökkentése (a 2010–2040 közötti tervezési időszak folyamán) negatív sajáttőkeértéket eredményez az állami részvényesek számára. Ilyen bevételcsökkenés akkor fordulhatna elő, ha a díjak és/vagy a forgalom a feltételezettnél alacsonyabb lenne. Ebben a tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a 2010-es MEIP elemzéshez felhasznált üzleti tervben foglalt repülőtéri díjak már [...] %-kal magasabbak, mint a gdanski repülőtér díjai (54). Ebben az összefüggésben nagyon valószínűtlen az, hogy a gdyniai repülőtér képes lenne forgalmat vonzani anélkül, hogy bármilyen jelentős engedményt nyújtana az üzleti tervben foglalt 40 PLN (10 EUR) összegű díjból. Ezért a nettó jelenérték nagy érzékenysége a repülőtéri díjak látszólag jelentéktelen csökkentésével szemben (ami reális feltételezéseken alapul) súlyos kétségeket ébreszt az eredeti üzleti terv hitelességével kapcsolatban.

| (132) | Annak ellenére, hogy a 2010-es MEIP elemzés az akkor elérhető forgalmi előrejelzéseken alapult, és a MEIP elemzés közvetlen értékeléséhez nem szerencsés utólagos információkat figyelembe venni, a Bizottság mégis megjegyzi, hogy ezek az előrejelzések mennyire túlzottan optimisták voltak. Valójában a 2010-es és 2012-es forgalmi előrejelzések összehasonlítása jelentős különbségeket tár fel. Nem csupán a projekt kezdete késett, de a „pozitív EBITDA” időszak folyamán a forgalmi előrejelzéseket is minden évben [...] %-ról [...] %-ra csökkentették. Ekkora mértékű korrekció mindössze két év eltelte után és a körülményekben bekövetkező bármilyen jelentős változás nélkül alapot ad az eredeti feltételezések ésszerűségének felülvizsgálatára. Ugyanakkor azt is jelzi, hogy a Bizottság által elvégzett érzékenységi vizsgálatok (amelyek összehasonlításban jelentéktelenek) különösen sokatmondóak a projekt érdemlegességét megállapító következtetést alátámasztó feltételezések irreális természetét illetően.

  6. táblázat


  A 2010-es MEIP elemzésben és annak 2012-es aktualizálásában használt utasforgalmi előrejelzések összehasonlítása | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes utas a 2010-es MEIP elerr | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Összes utas a 2012-es MEIP elem | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Különbség | | –53 | –69 | –55 | –38 | –36 | –29 | –27 | –25 |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Összes utas a 2010-es MEIP elerr | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Összes utas a 2012-es MEIP elerr | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Különbség | –23 | –21 | –19 | –17 | –17 | –18 | –18 | –19 | –19 |

(132)

Annak ellenére, hogy a 2010-es MEIP elemzés az akkor elérhető forgalmi előrejelzéseken alapult, és a MEIP elemzés közvetlen értékeléséhez nem szerencsés utólagos információkat figyelembe venni, a Bizottság mégis megjegyzi, hogy ezek az előrejelzések mennyire túlzottan optimisták voltak. Valójában a 2010-es és 2012-es forgalmi előrejelzések összehasonlítása jelentős különbségeket tár fel. Nem csupán a projekt kezdete késett, de a „pozitív EBITDA” időszak folyamán a forgalmi előrejelzéseket is minden évben [...] %-ról [...] %-ra csökkentették. Ekkora mértékű korrekció mindössze két év eltelte után és a körülményekben bekövetkező bármilyen jelentős változás nélkül alapot ad az eredeti feltételezések ésszerűségének felülvizsgálatára. Ugyanakkor azt is jelzi, hogy a Bizottság által elvégzett érzékenységi vizsgálatok (amelyek összehasonlításban jelentéktelenek) különösen sokatmondóak a projekt érdemlegességét megállapító következtetést alátámasztó feltételezések irreális természetét illetően.

6. táblázat

A 2010-es MEIP elemzésben és annak 2012-es aktualizálásában használt utasforgalmi előrejelzések összehasonlítása

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Összes utas a 2010-es MEIP elerr

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összes utas a 2012-es MEIP elem

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Különbség

–53

–69

–55

–38

–36

–29

–27

–25

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Összes utas a 2010-es MEIP elerr

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Összes utas a 2012-es MEIP elerr

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Különbség

–23

–21

–19

–17

–17

–18

–18

–19

–19

| (133) | További érzékenységi vizsgálatok azt jelzik, hogy a projekt akkor válna nem jövedelmezővé, ha a teljes bevétel évente csak [...] %-kal lenne kevesebb a teljes előrejelzési időszak során, vagy ha a bevétel [...] %-kal alacsonyabb lenne, a működési kiadások pedig [...] %-kal magasabbak lennének. Következésképpen a beruházás jövedelmezősége nagy érzékenységet mutat az alapvető feltételezésekben bekövetkező jelentéktelen mértékű változásokra. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen változások jelentéktelenek a következő MEIP elemzésekben eszközölt változtatásokhoz viszonyítva. |
| --- | --- |

(133)

További érzékenységi vizsgálatok azt jelzik, hogy a projekt akkor válna nem jövedelmezővé, ha a teljes bevétel évente csak [...] %-kal lenne kevesebb a teljes előrejelzési időszak során, vagy ha a bevétel [...] %-kal alacsonyabb lenne, a működési kiadások pedig [...] %-kal magasabbak lennének. Következésképpen a beruházás jövedelmezősége nagy érzékenységet mutat az alapvető feltételezésekben bekövetkező jelentéktelen mértékű változásokra. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen változások jelentéktelenek a következő MEIP elemzésekben eszközölt változtatásokhoz viszonyítva.

| (134) | A Bizottság által elvégzett érzékenységi vizsgálatok még inkább indokoltnak tűnnek, miután kevesebb mint egy évvel a 2010-es MEIP elemzés elkészítését követően a lengyel hatóságok olyan frissített elemzést kaptak kézhez, amely azt mutatja, hogy a projekt nettó jelenértéke jelentősen alacsonyabb, mindössze [...] millió PLN (kb. [...] EUR) lesz. Ezért aztán 2011 májusában a projekt nettó jelenértéke az eredeti projekthez képest [...] %-kal csökkentésre került. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság által elvégzett érzékenységi vizsgálatok még inkább indokoltnak tűnnek, miután kevesebb mint egy évvel a 2010-es MEIP elemzés elkészítését követően a lengyel hatóságok olyan frissített elemzést kaptak kézhez, amely azt mutatja, hogy a projekt nettó jelenértéke jelentősen alacsonyabb, mindössze [...] millió PLN (kb. [...] EUR) lesz. Ezért aztán 2011 májusában a projekt nettó jelenértéke az eredeti projekthez képest [...] %-kal csökkentésre került.

| (135) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés pozitív eredményei is nagyban függnek a beruházás az üzleti terv által lefedett időszak végén (vagyis 2040-ben) jellemző végértékétől. Valójában a vállalat diszkontált pénzáramlása a 2010–2040 közötti időszak folyamán negatív (-[...] millió PLN). 2010. június 30-án a diszkontált végérték összesen [...] millió PLN. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a 2010-es MEIP elemzés pozitív eredményei is nagyban függnek a beruházás az üzleti terv által lefedett időszak végén (vagyis 2040-ben) jellemző végértékétől. Valójában a vállalat diszkontált pénzáramlása a 2010–2040 közötti időszak folyamán negatív (-[...] millió PLN). 2010. június 30-án a diszkontált végérték összesen [...] millió PLN.

| (136) | A végérték azon a feltételezésen alapult, hogy 2040 után a beruházás pénzforgalmának éves növekedési üteme [...] % lesz. A bevett gyakorlat szerint egy vállalkozás növekedési üteme nem haladhatja meg annak a gazdaságnak a növekedési ütemét, amelyben működik (GDP-növekedés vonatkozásában). Valójában a végérték kiszámítására akkor kerül sor, amikor a vállalat a várakozások szerint beérik, és amikor a vállalat erőteljes növekedési időszaka így véget ér. Mivel a gazdaságban vannak gyorsan növekvő vállalkozások és stabil növekedési ütemmel rendelkező vállalkozások is, az érett vállalatok növekedési üteme várhatóan alacsonyabb, mint a teljes gazdaság átlagos növekedési üteme. Lengyelország az észrevételeiben nem tért ki arra, hogy milyen alapon határozta meg a [...] %-os hosszú távú növekedési ütemet, azt azonban kijelentette, hogy a hosszú távú növekedési ütem névleges növekedési ütem. Az IMF által rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság úgy találta, hogy a lengyelországi reál GDP növekedésére vonatkozó, 2010 elején elérhető adatok azt mutatták, hogy a lengyel gazdaság névleges növekedési üteme 5,6 % (2011-ben) és 6,6 % (2015-ben) között fog mozogni. 2,5 %-os infláció mellett a reál GDP várhatóan 4 %-kal nő. Így elsőre úgy tűnhet, hogy a gdyniai repülőtér tekintetében meghatározott [...] %-os névleges növekedési ütem összhangban áll az akkor elérhető információkkal, valamint a gazdaság növekedésénél alacsonyabb növekedési ütem meghatározásának bevett gyakorlatával. Ugyanakkor azonban az infláció mértékét (amelyet 2010 áprilisában 2,5 %-ra becsültek) meghaladó hosszú távú növekedési ütem megválasztásával az üzleti terv azt feltételezi, hogy a repülőtér 2040 után is minden évben tovább fog növekedni.

  7. táblázat


  Az IMF által 2010 áprilisában rendelkezésre bocsátott adatok és előrejelzések a GDP-re és az inflációra vonatkozóan | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % GDP-növekedés (változatlan árak) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| % GDP-növekedés (folyó árak) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| % infláció | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Forrás: | Nemzetközi Valutaalap, Világgazdasági kilátások adatbázis, 2010. április (a következő weboldalról letöltve: http://www.imf.org/external/data.htm) |

(136)

A végérték azon a feltételezésen alapult, hogy 2040 után a beruházás pénzforgalmának éves növekedési üteme [...] % lesz. A bevett gyakorlat szerint egy vállalkozás növekedési üteme nem haladhatja meg annak a gazdaságnak a növekedési ütemét, amelyben működik (GDP-növekedés vonatkozásában). Valójában a végérték kiszámítására akkor kerül sor, amikor a vállalat a várakozások szerint beérik, és amikor a vállalat erőteljes növekedési időszaka így véget ér. Mivel a gazdaságban vannak gyorsan növekvő vállalkozások és stabil növekedési ütemmel rendelkező vállalkozások is, az érett vállalatok növekedési üteme várhatóan alacsonyabb, mint a teljes gazdaság átlagos növekedési üteme. Lengyelország az észrevételeiben nem tért ki arra, hogy milyen alapon határozta meg a [...] %-os hosszú távú növekedési ütemet, azt azonban kijelentette, hogy a hosszú távú növekedési ütem névleges növekedési ütem. Az IMF által rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság úgy találta, hogy a lengyelországi reál GDP növekedésére vonatkozó, 2010 elején elérhető adatok azt mutatták, hogy a lengyel gazdaság névleges növekedési üteme 5,6 % (2011-ben) és 6,6 % (2015-ben) között fog mozogni. 2,5 %-os infláció mellett a reál GDP várhatóan 4 %-kal nő. Így elsőre úgy tűnhet, hogy a gdyniai repülőtér tekintetében meghatározott [...] %-os névleges növekedési ütem összhangban áll az akkor elérhető információkkal, valamint a gazdaság növekedésénél alacsonyabb növekedési ütem meghatározásának bevett gyakorlatával. Ugyanakkor azonban az infláció mértékét (amelyet 2010 áprilisában 2,5 %-ra becsültek) meghaladó hosszú távú növekedési ütem megválasztásával az üzleti terv azt feltételezi, hogy a repülőtér 2040 után is minden évben tovább fog növekedni.

7. táblázat

Az IMF által 2010 áprilisában rendelkezésre bocsátott adatok és előrejelzések a GDP-re és az inflációra vonatkozóan

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

% GDP-növekedés (változatlan árak)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

% GDP-növekedés (folyó árak)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

% infláció

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Forrás:

Nemzetközi Valutaalap, Világgazdasági kilátások adatbázis, 2010. április (a következő weboldalról letöltve: http://www.imf.org/external/data.htm)

| (137) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy ebben az esetben a különösen hosszú előrejelzési időszak és annak a dátumnak a távolisága, amelyre vonatkozóan a végérték-kiszámításra került, csak még nehezebbé teszi a legmegfelelőbb növekedési ütem meghatározását, és még inkább növeli a bizonytalanságot. Valójában a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzések ritkán mutatnak túl egy ötéves időintervallumon, de ebben az esetben a modellnek a repülőtér ésszerű növekedési ütemét 30 év működés utánra kellett megbecsülnie. Ez a tény azt mutatja, hogy egy körültekintő befektető elvégzett volna egy sor érzékenységi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy ebben az esetben a különösen hosszú előrejelzési időszak és annak a dátumnak a távolisága, amelyre vonatkozóan a végérték-kiszámításra került, csak még nehezebbé teszi a legmegfelelőbb növekedési ütem meghatározását, és még inkább növeli a bizonytalanságot. Valójában a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzések ritkán mutatnak túl egy ötéves időintervallumon, de ebben az esetben a modellnek a repülőtér ésszerű növekedési ütemét 30 év működés utánra kellett megbecsülnie. Ez a tény azt mutatja, hogy egy körültekintő befektető elvégzett volna egy sor érzékenységi vizsgálatot.

| (138) | E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy az eredeti üzleti terv következő frissítéseiben a stabil növekedési ütemet [...] %-ról [...] %-ra csökkentették. Lengyelország azonban nem adott egyértelmű magyarázatot a csökkentésre. A végérték a feltételezett állandó stabil növekedési ütem függvénye, ugyanakkor pedig a stabil növekedési időszak alatt várható előrejelzett nyereségé is. A Bizottság számos érzékenységi vizsgálatot végzett el, amelyek megerősítették, hogy a 2010-es MEIP elemzés erősen érzékeny az alapvető feltételezések kisebb és reális módosításaira. Először is a stabil növekedési ütem mértéke, amely mellett a 2010-es üzleti terv negatív nettó jelenértéket produkál, körülbelül [...] %. Ha azonban azt feltételezzük, hogy a bevétel csak [...] %-kal marad az előrejelzett érték alatt, akkor a projekt [...] %-os stabil növekedési ütem mellett válik nem jövedelmezővé. |
| --- | --- |

(138)

E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy az eredeti üzleti terv következő frissítéseiben a stabil növekedési ütemet [...] %-ról [...] %-ra csökkentették. Lengyelország azonban nem adott egyértelmű magyarázatot a csökkentésre. A végérték a feltételezett állandó stabil növekedési ütem függvénye, ugyanakkor pedig a stabil növekedési időszak alatt várható előrejelzett nyereségé is. A Bizottság számos érzékenységi vizsgálatot végzett el, amelyek megerősítették, hogy a 2010-es MEIP elemzés erősen érzékeny az alapvető feltételezések kisebb és reális módosításaira. Először is a stabil növekedési ütem mértéke, amely mellett a 2010-es üzleti terv negatív nettó jelenértéket produkál, körülbelül [...] %. Ha azonban azt feltételezzük, hogy a bevétel csak [...] %-kal marad az előrejelzett érték alatt, akkor a projekt [...] %-os stabil növekedési ütem mellett válik nem jövedelmezővé.

| (139) | Ebben az esetben a végérték kiszámításához használt stabil növekedési ütem modelljéhez is szükséges feltételezéseket megfogalmazni arra az időpontra vonatkozóan, amikor a vállalat olyan stabil ütemben kezd növekedni, amelyet onnantól kezdve aztán folyamatosan fenn is tud tartani. A 2010-es MEIP elemzés ezt az időpontot 2040-re tűzte ki, ami 30 éves előrejelzési időszakot eredményez (2010–2040). A 2012-es MEIP frissítésben az előrejelzési időszakot 18 évre csökkentették (2012–2030), a végértéket pedig ebből következően 2030-ra számolták ki. Ha ugyanezt az időintervallumot alkalmazzuk a 2010-es MEIP elemzés tekintetében, a nettó jelenérték negatívvá válik. |
| --- | --- |

(139)

Ebben az esetben a végérték kiszámításához használt stabil növekedési ütem modelljéhez is szükséges feltételezéseket megfogalmazni arra az időpontra vonatkozóan, amikor a vállalat olyan stabil ütemben kezd növekedni, amelyet onnantól kezdve aztán folyamatosan fenn is tud tartani. A 2010-es MEIP elemzés ezt az időpontot 2040-re tűzte ki, ami 30 éves előrejelzési időszakot eredményez (2010–2040). A 2012-es MEIP frissítésben az előrejelzési időszakot 18 évre csökkentették (2012–2030), a végértéket pedig ebből következően 2030-ra számolták ki. Ha ugyanezt az időintervallumot alkalmazzuk a 2010-es MEIP elemzés tekintetében, a nettó jelenérték negatívvá válik.

| (140) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a 2012-es MEIP tanulmány konkrétan megemlíti, hogy egy körültekintő befektető figyelembe vette volna azt a tényt, hogy a projekt különösen hosszú időt igényel a jövedelmezőség eléréséig (lásd a 2012-es MEIP elemzés 4.10.1.2. pontját, amelyben megállapításra került, hogy „A nettó jelenérték pozitív eredménye azt bizonyítja, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtéri beruházás érdekes üzletet jelenthet a potenciális befektetők számára. Mielőtt azonban sor kerülne bármilyen döntés meghozatalára, a befektetőknek mérlegelniük kell az infrastruktúra jellegű beruházási projektekre jellemző hosszú távú beruházási időtartamot”). |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a 2012-es MEIP tanulmány konkrétan megemlíti, hogy egy körültekintő befektető figyelembe vette volna azt a tényt, hogy a projekt különösen hosszú időt igényel a jövedelmezőség eléréséig (lásd a 2012-es MEIP elemzés 4.10.1.2. pontját, amelyben megállapításra került, hogy „A nettó jelenérték pozitív eredménye azt bizonyítja, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtéri beruházás érdekes üzletet jelenthet a potenciális befektetők számára. Mielőtt azonban sor kerülne bármilyen döntés meghozatalára, a befektetőknek mérlegelniük kell az infrastruktúra jellegű beruházási projektekre jellemző hosszú távú beruházási időtartamot”).

| (141) | A Bizottság megjegyzi, hogy 2010-ben, amikor az első MEIP elemzés készült, az üzleti tervben és a nettójelenérték-számításokban az összes tőkekiadás figyelembe lett véve, beleértve a közszolgálati kötelezettségekkel (tűzoltóság, biztonság, vám stb.) kapcsolatban felmerülő költségeket is. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a megközelítés helyesnek tűnik, tekintve, hogy az ilyen kiadások szervesen kapcsolódnak egy repülőtér építéséhez és működtetéséhez (és így hozzáadódnak a projekt költségeihez). |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság megjegyzi, hogy 2010-ben, amikor az első MEIP elemzés készült, az üzleti tervben és a nettójelenérték-számításokban az összes tőkekiadás figyelembe lett véve, beleértve a közszolgálati kötelezettségekkel (tűzoltóság, biztonság, vám stb.) kapcsolatban felmerülő költségeket is. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a megközelítés helyesnek tűnik, tekintve, hogy az ilyen kiadások szervesen kapcsolódnak egy repülőtér építéséhez és működtetéséhez (és így hozzáadódnak a projekt költségeihez).

| (142) | A Bizottság azonban a projekt jövedelmezőségét a 2010-es MEIP elemzés alapján, az állami hatáskörbe tartozó feladatokra eső tőkekiadások nélkül is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság azonban a projekt jövedelmezőségét a 2010-es MEIP elemzés alapján, az állami hatáskörbe tartozó feladatokra eső tőkekiadások nélkül is megvizsgálta.

| (143) | A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján nem pontosan azonosítható, hogy a tőkekiadások és a működési költségek mely elemei tudhatók be állami hatáskörbe tartozónak. A Bizottság megállapítja, hogy a 2012-es MEIP frissítésben Lengyelország részekre bontotta az állami hatáskörbe tartozó beruházásokat; ez azonban nem így volt a 2010-es MEIP elemzés esetében. Mindazonáltal a Bizottság újraszámolta a nettó jelenértéket, kizárva a tőkekiadások számos azonosítható tételét, amelyek egyértelműen közszolgálati tevékenységekhez kapcsolódnak. A Bizottság a nettó jelenérték újraszámolásakor különösen az alábbi tőkekiadásokat zárta ki: „Tűzoltójárművek és -készülékek”, „Repülőtéri kerítés és megfigyelőrendszer”, „Repülőtéri biztonsági szolgálat felszerelése”, [...] millió PLN összegben (teljes névleges összeg). |
| --- | --- |

(143)

A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján nem pontosan azonosítható, hogy a tőkekiadások és a működési költségek mely elemei tudhatók be állami hatáskörbe tartozónak. A Bizottság megállapítja, hogy a 2012-es MEIP frissítésben Lengyelország részekre bontotta az állami hatáskörbe tartozó beruházásokat; ez azonban nem így volt a 2010-es MEIP elemzés esetében. Mindazonáltal a Bizottság újraszámolta a nettó jelenértéket, kizárva a tőkekiadások számos azonosítható tételét, amelyek egyértelműen közszolgálati tevékenységekhez kapcsolódnak. A Bizottság a nettó jelenérték újraszámolásakor különösen az alábbi tőkekiadásokat zárta ki: „Tűzoltójárművek és -készülékek”, „Repülőtéri kerítés és megfigyelőrendszer”, „Repülőtéri biztonsági szolgálat felszerelése”, [...] millió PLN összegben (teljes névleges összeg).

| (144) | A 2010-es MEIP elemzésben a közszolgálati költségek eltávolításának következménye az, hogy a diszkontált pénzáramlás kb. (-[...]) millió PLN-ra nő (vagyis a 2010–2040 közötti időszak során várható diszkontált veszteség [...] millió PLN-val csökken, (-[...]) millió PLN-ról (-[...]) millió PLN-ra). Tekintve, hogy a végérték nem változik (és [...] millió PLN-val egyenlő), a projekt nettó jelenértéke [...] millió PLN-ról [...] millió PLN-ra nő (vagyis [...] millió EUR-ról [...] millió EUR-ra nő). |
| --- | --- |

(144)

A 2010-es MEIP elemzésben a közszolgálati költségek eltávolításának következménye az, hogy a diszkontált pénzáramlás kb. (-[...]) millió PLN-ra nő (vagyis a 2010–2040 közötti időszak során várható diszkontált veszteség [...] millió PLN-val csökken, (-[...]) millió PLN-ról (-[...]) millió PLN-ra). Tekintve, hogy a végérték nem változik (és [...] millió PLN-val egyenlő), a projekt nettó jelenértéke [...] millió PLN-ról [...] millió PLN-ra nő (vagyis [...] millió EUR-ról [...] millió EUR-ra nő).

| (145) | További érzékenységi vizsgálatok elvégzésére került sor, amelyek azt mutatják, hogy a nettó jelenérték a következő módosítások elvégzése esetén válik negatívvá: a teljes bevétel csökkentése [...] %-kal, a repülőtéri díjakból származó bevételek csökkentése [...] %-kal vagy a teljes bevétel csökkentése [...] %-kal a [...] %-kal magasabb költségekhez kapcsolódóan (mindez éves alapon). Tekintettel a repülőtéri díjakra vonatkozó teljesen irreális feltételezésekre ([...] %-kal magasabb repülőtéri díjak, mint a gdanski repülőtéren (55)), valamint a túlzottan optimista forgalmi előrejelzésekre (a kiigazított előrejelzések [...]–[...]%-kal alacsonyabbak az eredetileg tervezettnél), az érzékenységi vizsgálatok azt sugallják, hogy már egy kicsivel reálisabb feltételezések ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy a projekt nem lesz jövedelmező. |
| --- | --- |

(145)

További érzékenységi vizsgálatok elvégzésére került sor, amelyek azt mutatják, hogy a nettó jelenérték a következő módosítások elvégzése esetén válik negatívvá: a teljes bevétel csökkentése [...] %-kal, a repülőtéri díjakból származó bevételek csökkentése [...] %-kal vagy a teljes bevétel csökkentése [...] %-kal a [...] %-kal magasabb költségekhez kapcsolódóan (mindez éves alapon). Tekintettel a repülőtéri díjakra vonatkozó teljesen irreális feltételezésekre ([...] %-kal magasabb repülőtéri díjak, mint a gdanski repülőtéren (55)), valamint a túlzottan optimista forgalmi előrejelzésekre (a kiigazított előrejelzések [...]–[...]%-kal alacsonyabbak az eredetileg tervezettnél), az érzékenységi vizsgálatok azt sugallják, hogy már egy kicsivel reálisabb feltételezések ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy a projekt nem lesz jövedelmező.

| (146) | A 2010-es MEIP elemzésben foglalt azonosítható közszolgálati kiadások kizárása után az érzékenységi vizsgálatok azt sugallják, hogy a nettó jelenérték akkor lenne negatív, ha a diszkont légitársaságoktól beszedett repülőtéri díjakból származó várható bevételt (a charterjáratoknak a repülőtéri díjból adott bármiféle kedvezmény nélkül) évi [...] %-kal csökkentenék, miközben a charterjáratoktól származó bevételek, minden más bevétel, a működési költségek és a tőkekiadások maradnának az üzleti tervben előrejelzett szinten (figyelembe véve, hogy a diszkont légitársaságoktól származó bevétel 2017-ben kezdene termelődni, és aztán fokozatosan emelkedne az idő haladtával). |
| --- | --- |

(146)

A 2010-es MEIP elemzésben foglalt azonosítható közszolgálati kiadások kizárása után az érzékenységi vizsgálatok azt sugallják, hogy a nettó jelenérték akkor lenne negatív, ha a diszkont légitársaságoktól beszedett repülőtéri díjakból származó várható bevételt (a charterjáratoknak a repülőtéri díjból adott bármiféle kedvezmény nélkül) évi [...] %-kal csökkentenék, miközben a charterjáratoktól származó bevételek, minden más bevétel, a működési költségek és a tőkekiadások maradnának az üzleti tervben előrejelzett szinten (figyelembe véve, hogy a diszkont légitársaságoktól származó bevétel 2017-ben kezdene termelődni, és aztán fokozatosan emelkedne az idő haladtával).

| (147) | Azt is érdemes még felidézni, hogy a projekt csak a végérték (amely a repülőtér értéke 2040-től, évi [...] %-os állandó pénzforgalom-növekedést feltételezve) alapján jövedelmező. 2040-ig a projekt negatív pénzforgalmat eredményez. |
| --- | --- |

(147)

Azt is érdemes még felidézni, hogy a projekt csak a végérték (amely a repülőtér értéke 2040-től, évi [...] %-os állandó pénzforgalom-növekedést feltételezve) alapján jövedelmező. 2040-ig a projekt negatív pénzforgalmat eredményez.

| (148) | Ezért még akkor is, ha a projekt jövedelmezőségét a 2010-es MEIP elemzés alapján állapítjuk meg az állami hatáskörbe tartozó feladatokra eső tőkekiadások nélkül, nem lehet egyértelműen arra következtetni, hogy egy magánbefektető végrehajtotta volna a szóban forgó beruházást. |
| --- | --- |

(148)

Ezért még akkor is, ha a projekt jövedelmezőségét a 2010-es MEIP elemzés alapján állapítjuk meg az állami hatáskörbe tartozó feladatokra eső tőkekiadások nélkül, nem lehet egyértelműen arra következtetni, hogy egy magánbefektető végrehajtotta volna a szóban forgó beruházást.

Összefoglalás és következtetés

| (149) | A gdyniai repülőtér átalakítása jelentős beruházást igényel, és hosszú ideig tartó negatív pénzforgalommal jár. Az üzleti terv valójában azt mutatja, hogy a 2010–2040 közötti előrejelzési időszak során a halmozott diszkontált pénzáramlás negatív (‒[...] millió PLN, vagy ‒[...] millió EUR). Az üzleti terv szerint a projekt csak a 2040-re és az azt követő meghatározatlan időre kiszámolt [...] millió PLN összegű diszkontált végérték alapján ér el pozitív értékeket, feltételezve, hogy a repülőtér évente, és azután folyamatosan [...] %-os névleges növekedési ütemet produkál.). A nagymértékű bizonytalanság ellenére, amely minden ilyen hosszú távú projekt velejárója, az üzleti terv nem tartalmaz érzékenységi elemzést, ennélfogva pedig különbözik attól az elemzéstől, amelyet egy körültekintő befektető elvégzett volna egy ilyen projekt tekintetében. |
| --- | --- |

(149)

A gdyniai repülőtér átalakítása jelentős beruházást igényel, és hosszú ideig tartó negatív pénzforgalommal jár. Az üzleti terv valójában azt mutatja, hogy a 2010–2040 közötti előrejelzési időszak során a halmozott diszkontált pénzáramlás negatív (‒[...] millió PLN, vagy ‒[...] millió EUR). Az üzleti terv szerint a projekt csak a 2040-re és az azt követő meghatározatlan időre kiszámolt [...] millió PLN összegű diszkontált végérték alapján ér el pozitív értékeket, feltételezve, hogy a repülőtér évente, és azután folyamatosan [...] %-os névleges növekedési ütemet produkál.). A nagymértékű bizonytalanság ellenére, amely minden ilyen hosszú távú projekt velejárója, az üzleti terv nem tartalmaz érzékenységi elemzést, ennélfogva pedig különbözik attól az elemzéstől, amelyet egy körültekintő befektető elvégzett volna egy ilyen projekt tekintetében.

| (150) | A Bizottság elemzése továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az üzleti terv egy sor olyan feltételezésre támaszkodik, amelyek optimisták és irreálisak az ugyanolyan üzleti modellel, szabad kapacitással és bővítési tervekkel rendelkező gdanski repülőtér közelsége tekintetében. Több érzékenységi vizsgálat is azt mutatja, hogy a projekt nettó jelenértéke már az alapul szolgáló feltételezések kisebb és reális módosításai esetén is negatívvá válik. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság elemzése továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az üzleti terv egy sor olyan feltételezésre támaszkodik, amelyek optimisták és irreálisak az ugyanolyan üzleti modellel, szabad kapacitással és bővítési tervekkel rendelkező gdanski repülőtér közelsége tekintetében. Több érzékenységi vizsgálat is azt mutatja, hogy a projekt nettó jelenértéke már az alapul szolgáló feltételezések kisebb és reális módosításai esetén is negatívvá válik.

| (151) | Tekintettel a fentiekre a Bizottság úgy véli, hogy egy magánbefektető a 2010-es MEIP elemzés alapján nem hozta volna meg a szóban forgó beruházási projekt elindításáról szóló döntést. Így a Gdynia és Kosakowo önkormányzatai által hozott döntés a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el. |
| --- | --- |

(151)

Tekintettel a fentiekre a Bizottság úgy véli, hogy egy magánbefektető a 2010-es MEIP elemzés alapján nem hozta volna meg a szóban forgó beruházási projekt elindításáról szóló döntést. Így a Gdynia és Kosakowo önkormányzatai által hozott döntés a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el.

A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása a 2011-es MEIP elemzés és a 2012-es MEIP aktualizálás alapján

| (152) | A 2011-ben és 2012-ben elvégzett MEIP elemzéseket (valamint a Lengyelország állítása szerint a repülőtér-irányítóba az elemzéseket követően befektetett pénzalapokat) illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezekre a tőkeinjekciókra már a 2011. március 11-én aláírt részvényesi megállapodásban ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), vagyis még a 2011-es és 2012-es MEIP elemzések elvégzése előtt. Így aztán mire a 2011-es és 2012-es MEIP elemzésekre sor került, a részvényesek már döntöttek a beruházásról, habár a döntéseket csak később hajtották végre. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a 2011-es és 2012-es MEIP elemzéseket követően elvégzett tőkeinjekciók önmagukban nem tekinthetők elkülönülten hozott autonóm beruházási döntéseknek, mivel ugyanazt a beruházási projektet érintik, mint amelyet az állami részvényesek már legkésőbb 2010-ben elkezdtek végrehajtani, és pusztán az eredeti projekt kiigazításai és módosításai. |
| --- | --- |

(152)

A 2011-ben és 2012-ben elvégzett MEIP elemzéseket (valamint a Lengyelország állítása szerint a repülőtér-irányítóba az elemzéseket követően befektetett pénzalapokat) illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezekre a tőkeinjekciókra már a 2011. március 11-én aláírt részvényesi megállapodásban ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), vagyis még a 2011-es és 2012-es MEIP elemzések elvégzése előtt. Így aztán mire a 2011-es és 2012-es MEIP elemzésekre sor került, a részvényesek már döntöttek a beruházásról, habár a döntéseket csak később hajtották végre. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a 2011-es és 2012-es MEIP elemzéseket követően elvégzett tőkeinjekciók önmagukban nem tekinthetők elkülönülten hozott autonóm beruházási döntéseknek, mivel ugyanazt a beruházási projektet érintik, mint amelyet az állami részvényesek már legkésőbb 2010-ben elkezdtek végrehajtani, és pusztán az eredeti projekt kiigazításai és módosításai.

| (153) | Ezért, a fent említettek szerint, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az elemzések csak akkor szolgálhatnának bizonyítékul arra, hogy Lengyelország magánbefektetőként viselkedett, ha rámutatnának, hogy a többletforrások befektetése révén a projekt a már befektetett és a befektetendő tőke megfelelő megtérülését eredményezné (vagy megfelelő tőkemegtérülést hozna akkor is, ha figyelembe vesszük annak kockázatát, hogy vissza kell fizetni a múltban kapott bármilyen jogellenes támogatást). |
| --- | --- |

(153)

Ezért, a fent említettek szerint, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az elemzések csak akkor szolgálhatnának bizonyítékul arra, hogy Lengyelország magánbefektetőként viselkedett, ha rámutatnának, hogy a többletforrások befektetése révén a projekt a már befektetett és a befektetendő tőke megfelelő megtérülését eredményezné (vagy megfelelő tőkemegtérülést hozna akkor is, ha figyelembe vesszük annak kockázatát, hogy vissza kell fizetni a múltban kapott bármilyen jogellenes támogatást).

| (154) | Az elemzések azonban messze nem ezt mutatják, hanem inkább megbízhatatlannak tűnnek az alábbiakban részletesére kerülő okok miatt. |
| --- | --- |

(154)

Az elemzések azonban messze nem ezt mutatják, hanem inkább megbízhatatlannak tűnnek az alábbiakban részletesére kerülő okok miatt.

A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása a 2011-es MEIP aktualizálás alapján

| (155) | A MEIP elemzés első frissítése 2011 májusában készült. Annak ellenére, hogy az ezen MEIP elemzés elvégzését követően végrehajtott tőkeinjekciókra már 2011 májusában ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is vizsgálta, hogy az ebben a gazdasági elemzésben foglalt információk alapján úgy tekinthető-e, hogy a tőkeinjekciók a piacgazdaságban működő magánbefektető magatartását tükrözik. A 2011-es MEIP elemzésben a projektből származó jövedelmet változatlanul hagyták, de a tőkekiadásokat növelték (lásd a 3. ábrát, amely a halmozott beruházási költséget mutatja 2010-es reálértéken). Ez az elemezés az előző tőkeinjekciókat és a már felmerült tőkekiadásokat is figyelembe vette. A súlyozott átlagos tőkeköltség kismértékben csökkentésre került ([...] %-ról [...] %-ra), a hosszú távú növekedési ütem pedig [...] %-ról [...] %-ra lett csökkentve. Ezek a változtatások jóval alacsonyabb, [...] millió PLN (kb. [...] EUR) nettó jelenértéket eredményeztek. Ez a magasabb veszteségnek köszönhető (a 2011–2030 közötti időszak folyamán a diszkontált pénzáramlás -[...] millió PLN lenne), és a végérték kismértékben csökkenne, [...] millió PLN-ra. |
| --- | --- |

(155)

A MEIP elemzés első frissítése 2011 májusában készült. Annak ellenére, hogy az ezen MEIP elemzés elvégzését követően végrehajtott tőkeinjekciókra már 2011 májusában ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is vizsgálta, hogy az ebben a gazdasági elemzésben foglalt információk alapján úgy tekinthető-e, hogy a tőkeinjekciók a piacgazdaságban működő magánbefektető magatartását tükrözik. A 2011-es MEIP elemzésben a projektből származó jövedelmet változatlanul hagyták, de a tőkekiadásokat növelték (lásd a 3. ábrát, amely a halmozott beruházási költséget mutatja 2010-es reálértéken). Ez az elemezés az előző tőkeinjekciókat és a már felmerült tőkekiadásokat is figyelembe vette. A súlyozott átlagos tőkeköltség kismértékben csökkentésre került ([...] %-ról [...] %-ra), a hosszú távú növekedési ütem pedig [...] %-ról [...] %-ra lett csökkentve. Ezek a változtatások jóval alacsonyabb, [...] millió PLN (kb. [...] EUR) nettó jelenértéket eredményeztek. Ez a magasabb veszteségnek köszönhető (a 2011–2030 közötti időszak folyamán a diszkontált pénzáramlás -[...] millió PLN lenne), és a végérték kismértékben csökkenne, [...] millió PLN-ra.

| (156) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzatainak a Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozásáról szóló döntése a 2011-es MEIP frissítés alapján sem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, és ennélfogva a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzatainak a Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozásáról szóló döntése a 2011-es MEIP frissítés alapján sem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, és ennélfogva a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el.

A piacgazdasági befektető elvének alkalmazása a 2012-es MEIP aktualizálás alapján

| (157) | Lengyelország úgy véli, hogy a Bizottságnak a 2012-es MEIP elemzés alapján kellene vizsgálnia a piacgazdasági befektető elvével való összeegyeztethetőséget. Válaszul erre az érvelésre, annak ellenére, hogy az ezen MEIP elemzés elvégzését követően végrehajtott tőkeinjekciókra már korábban ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is vizsgálta, hogy az ebben a gazdasági elemzésben foglalt információk alapján úgy tekinthető-e, hogy a tőkeinjekciók a piacgazdaságban működő magánbefektető magatartását tükrözik. |
| --- | --- |

(157)

Lengyelország úgy véli, hogy a Bizottságnak a 2012-es MEIP elemzés alapján kellene vizsgálnia a piacgazdasági befektető elvével való összeegyeztethetőséget. Válaszul erre az érvelésre, annak ellenére, hogy az ezen MEIP elemzés elvégzését követően végrehajtott tőkeinjekciókra már korábban ígéretet tettek (lásd feljebb a (33) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is vizsgálta, hogy az ebben a gazdasági elemzésben foglalt információk alapján úgy tekinthető-e, hogy a tőkeinjekciók a piacgazdaságban működő magánbefektető magatartását tükrözik.

| (158) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2012-es MEIP aktualizálás figyelembe veszi az előző tőkeinjekciókat és a már felmerült tőkekiadásokat. A 2012-es MEIP aktualizálás rámutat, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára nyújtott finanszírozás [...] millió PLN (kb. [...] millió EUR) összegű pozitív sajáttőkeértéket eredményez a részvényesei számára. Továbbá, a beruházási projekt [...] %-os belső megtérülési rátája magasabb, mint a repülőtér-irányító előrejelzett tőkeköltsége ([...] %). |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2012-es MEIP aktualizálás figyelembe veszi az előző tőkeinjekciókat és a már felmerült tőkekiadásokat. A 2012-es MEIP aktualizálás rámutat, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára nyújtott finanszírozás [...] millió PLN (kb. [...] millió EUR) összegű pozitív sajáttőkeértéket eredményez a részvényesei számára. Továbbá, a beruházási projekt [...] %-os belső megtérülési rátája magasabb, mint a repülőtér-irányító előrejelzett tőkeköltsége ([...] %).

| (159) | A 2012-es MEIP elemzés összehasonlítja a vállalatnak az új repülőtér működésének megkezdődése és további beruházások végrehajtása („alapforgatókönyv”) esetén jellemző sajáttőkeértékét a vállalatnak a beruházási projekt 2012 júniusától történő megszüntetése esetén és további beruházások végrehajtása nélkül (a „kontrafaktuális forgatókönyv”) jellemző sajáttőkeértékével (56). |
| --- | --- |

(159)

A 2012-es MEIP elemzés összehasonlítja a vállalatnak az új repülőtér működésének megkezdődése és további beruházások végrehajtása („alapforgatókönyv”) esetén jellemző sajáttőkeértékét a vállalatnak a beruházási projekt 2012 júniusától történő megszüntetése esetén és további beruházások végrehajtása nélkül (a „kontrafaktuális forgatókönyv”) jellemző sajáttőkeértékével (56).

| (160) | Ebben az összefüggésben a Bizottság már megállapította, hogy a 2010 után végrehajtott tőkeinjekciók nem kezelhetők elkülönítve a 2010-ben hozott eredeti beruházási döntéstől. 2010-ben a helyes kontrafaktuális forgatókönyv az lett volna, hogy nem kezdik el a projekt végrehajtását. Lengyelország szerint a bérleti szerződés csak arra adott lehetőséget Kosakowo számára, hogy a földterületet polgári repülőtér céljára használja fel. A Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető eleve nem is kötött volna ilyen megállapodást, ha az új polgári repülőtérnek a térségben történő kialakítására irányuló tervek nem jeleztek valós esélyt arra, hogy nyereséget lehet termelni egy ilyen beruházáson. Ezért a 2012-es MEIP aktualizálásban leírt kontrafaktuális forgatókönyvet eltorzítja egy előző döntés, amely már maga sem tükrözte egy magánbefektető magatartását. Más szavakkal, 2010-ben és 2012-ben a helyes kontrafaktuális forgatókönyv az lett volna, amely szerint a polgári repülőtér megépítésére vonatkozó projektet nem valósítják meg, mivel a Lengyelország által elvégzett összes tőkeinjekció és MEIP elemzés ugyanannak a beruházási projektnek a végrehajtására vonatkozik. |
| --- | --- |

(160)

Ebben az összefüggésben a Bizottság már megállapította, hogy a 2010 után végrehajtott tőkeinjekciók nem kezelhetők elkülönítve a 2010-ben hozott eredeti beruházási döntéstől. 2010-ben a helyes kontrafaktuális forgatókönyv az lett volna, hogy nem kezdik el a projekt végrehajtását. Lengyelország szerint a bérleti szerződés csak arra adott lehetőséget Kosakowo számára, hogy a földterületet polgári repülőtér céljára használja fel. A Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető eleve nem is kötött volna ilyen megállapodást, ha az új polgári repülőtérnek a térségben történő kialakítására irányuló tervek nem jeleztek valós esélyt arra, hogy nyereséget lehet termelni egy ilyen beruházáson. Ezért a 2012-es MEIP aktualizálásban leírt kontrafaktuális forgatókönyvet eltorzítja egy előző döntés, amely már maga sem tükrözte egy magánbefektető magatartását. Más szavakkal, 2010-ben és 2012-ben a helyes kontrafaktuális forgatókönyv az lett volna, amely szerint a polgári repülőtér megépítésére vonatkozó projektet nem valósítják meg, mivel a Lengyelország által elvégzett összes tőkeinjekció és MEIP elemzés ugyanannak a beruházási projektnek a végrehajtására vonatkozik.

| (161) | Mindenesetre a Bizottság megállapítja, hogy a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott 2012-es MEIP aktualizálásban foglalt alapforgatókönyv olyan üzleti terven alapul, amely a tőkebefektetők számára jövőbeni pénzforgalmat feltételez a 2012–2030 közötti időszak folyamán (vagyis erőteljes növekedési időszakot) (57). A tervezett jövőbeni pénzforgalom azon a feltételezésen alapul, hogy a repülőtér 2013-ban kezdi meg tevékenységét. Abban az időben, amikor a 2012-es MEIP elemzés készült, Lengyelország várakozásai szerint a repülőtér 2014-ben kb. [...] utast szolgált volna ki, 2020-ig fokozatosan kiterjesztette volna tevékenységeit [...] utas, 2028-ig pedig kb. [...] utas kiszolgálásra (lásd lejjebb az utasszám változására vonatkozó előrejelzést a 8. táblázatban).

  8. táblázat


  A gdyniai repülőtér utasforgalmára vonatkozó előrejelzések (ezerben kifejezve)
















  Várható utasszám-növekedés |
| --- | --- |
| Év | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Összesen | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 083,7 |

(161)

Mindenesetre a Bizottság megállapítja, hogy a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott 2012-es MEIP aktualizálásban foglalt alapforgatókönyv olyan üzleti terven alapul, amely a tőkebefektetők számára jövőbeni pénzforgalmat feltételez a 2012–2030 közötti időszak folyamán (vagyis erőteljes növekedési időszakot) (57). A tervezett jövőbeni pénzforgalom azon a feltételezésen alapul, hogy a repülőtér 2013-ban kezdi meg tevékenységét. Abban az időben, amikor a 2012-es MEIP elemzés készült, Lengyelország várakozásai szerint a repülőtér 2014-ben kb. [...] utast szolgált volna ki, 2020-ig fokozatosan kiterjesztette volna tevékenységeit [...] utas, 2028-ig pedig kb. [...] utas kiszolgálásra (lásd lejjebb az utasszám változására vonatkozó előrejelzést a 8. táblázatban).

8. táblázat

A gdyniai repülőtér utasforgalmára vonatkozó előrejelzések (ezerben kifejezve)

Várható utasszám-növekedés

Év

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Összesen

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 083,7

| (162) | A 2012-es MEIP aktualizálás szerint 2030 után a repülőtér-üzembentartó várhatóan állandóan növekedni fog, [...]-os stabil növekedési ütemmel. Ezt a feltételezést figyelembe véve Lengyelország kiszámította a repülőtér-üzembentartó 2030-ban várható végértékét. |
| --- | --- |

(162)

A 2012-es MEIP aktualizálás szerint 2030 után a repülőtér-üzembentartó várhatóan állandóan növekedni fog, [...]-os stabil növekedési ütemmel. Ezt a feltételezést figyelembe véve Lengyelország kiszámította a repülőtér-üzembentartó 2030-ban várható végértékét.

| (163) | A Bizottság megjegyzi, hogy – amint a 2010-es MEIP elemzés megállapítja – a gdyniai repülőtér-irányító jövőbeni pénzáramlásainak fő értékgenerátora a várt légiközlekedési bevétel, amely az utasszámoktól és a légitársaságok által fizetett repülőtéri díjak szintjétől függ majd. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság megjegyzi, hogy – amint a 2010-es MEIP elemzés megállapítja – a gdyniai repülőtér-irányító jövőbeni pénzáramlásainak fő értékgenerátora a várt légiközlekedési bevétel, amely az utasszámoktól és a légitársaságok által fizetett repülőtéri díjak szintjétől függ majd.

| (164) | Tekintettel az utasszám várható változására Lengyelország azzal érvel, hogy az utasszállítási szolgáltatások iránti kereslet idővel, Lengyelország GDP-jének várható növekedésével és a térség fejlődésével egyidejűleg nőni fog. Lengyelország ezért azon a véleményen van, hogy a forgalmi előrejelzések konzervatívak, és a tényleges forgalom nagyobb lehet az előrejelzettnél. Lengyelország úgy látja, hogy a térségre vonatkozó forgalmi előrejelzés 2013 márciusi aktualizálása nagyobb forgalmat vetít előre, mint a 2012-es MEIP aktualizálás. |
| --- | --- |

(164)

Tekintettel az utasszám várható változására Lengyelország azzal érvel, hogy az utasszállítási szolgáltatások iránti kereslet idővel, Lengyelország GDP-jének várható növekedésével és a térség fejlődésével egyidejűleg nőni fog. Lengyelország ezért azon a véleményen van, hogy a forgalmi előrejelzések konzervatívak, és a tényleges forgalom nagyobb lehet az előrejelzettnél. Lengyelország úgy látja, hogy a térségre vonatkozó forgalmi előrejelzés 2013 márciusi aktualizálása nagyobb forgalmat vetít előre, mint a 2012-es MEIP aktualizálás.

| (165) | Lengyelország azzal érvel, hogy az üzleti terv előrejelzése szerint a gdyniai repülőtér a térség utasforgalmának kevesebb mint [...] %-át bonyolítaná. Ezenfelül Lengyelország úgy tartja, hogy a pomerániai térség légi szolgáltatási piacának fejlődése teret hagy egy további kisebb repülőtér számára, amely kiegészíti a gdanski repülőtér által nyújtott szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(165)

Lengyelország azzal érvel, hogy az üzleti terv előrejelzése szerint a gdyniai repülőtér a térség utasforgalmának kevesebb mint [...] %-át bonyolítaná. Ezenfelül Lengyelország úgy tartja, hogy a pomerániai térség légi szolgáltatási piacának fejlődése teret hagy egy további kisebb repülőtér számára, amely kiegészíti a gdanski repülőtér által nyújtott szolgáltatásokat.

| (166) | Az utasigényt illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a (118)–(129) preambulumbekezdésben a gdyniai repülőtér és a gdanski repülőtér közötti, légitársaságokért és utasokért folyó versengés tekintetében előadott érvek a 2012-es MEIP aktualizálás értékelésére is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(166)

Az utasigényt illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a (118)–(129) preambulumbekezdésben a gdyniai repülőtér és a gdanski repülőtér közötti, légitársaságokért és utasokért folyó versengés tekintetében előadott érvek a 2012-es MEIP aktualizálás értékelésére is vonatkoznak.

| (167) | A Bizottság különösen megállapítja, hogy a 2012-es MEIP aktualizálásban hivatkozott repülőtéri díjak szintje megegyezik a 2010-es MEIP elemzésben meghatározottal. Lengyelország szerint a 2012-es MEIP aktualizálásban használt díjak nem térnek el jelentősen Lengyelország más kisebb repülőterein alkalmazott standard díjszabásoktól. Lengyelország kifejti, hogy az üzleti tervben foglalt díjak szintje az üzleti terv által lefedett teljes időszak (vagyis 2014–2040) átlagos szintje, és azt feltételezi, hogy a gdanski repülőtéren hosszú távon alkalmazott díjaknak növekedniük kell a repülőtér által nyújtott szolgáltatások színvonalának javulásával. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság különösen megállapítja, hogy a 2012-es MEIP aktualizálásban hivatkozott repülőtéri díjak szintje megegyezik a 2010-es MEIP elemzésben meghatározottal. Lengyelország szerint a 2012-es MEIP aktualizálásban használt díjak nem térnek el jelentősen Lengyelország más kisebb repülőterein alkalmazott standard díjszabásoktól. Lengyelország kifejti, hogy az üzleti tervben foglalt díjak szintje az üzleti terv által lefedett teljes időszak (vagyis 2014–2040) átlagos szintje, és azt feltételezi, hogy a gdanski repülőtéren hosszú távon alkalmazott díjaknak növekedniük kell a repülőtér által nyújtott szolgáltatások színvonalának javulásával.

| (168) | Mivel a gdanski, bydgoszczi és szczecini repülőtér ugyanazokat a díjakat alkalmazta 2012-ben, mint 2010-ben (és ugyanazokat az engedményeket is), a Bizottság ugyanúgy ítéli meg a 2012-es MEIP elemzésben foglalt díjszintet a gdyniai repülőtér vonatkozásában, mint a 2010-es MEIP elemzések esetében (lásd a (122)‒(129) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(168)

Mivel a gdanski, bydgoszczi és szczecini repülőtér ugyanazokat a díjakat alkalmazta 2012-ben, mint 2010-ben (és ugyanazokat az engedményeket is), a Bizottság ugyanúgy ítéli meg a 2012-es MEIP elemzésben foglalt díjszintet a gdyniai repülőtér vonatkozásában, mint a 2010-es MEIP elemzések esetében (lásd a (122)‒(129) preambulumbekezdést).

| (169) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövedelmezőségi kilátások által vezérelt piacgazdasági befektető nem alapozta volna a szóban forgó projekttel kapcsolatos beruházási döntését olyan díjakra, amelyek sokkal magasabbak, mint más regionális lengyel repülőtereken, különösen a gdanski repülőtéren alkalmazott nettó díjak (58). |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövedelmezőségi kilátások által vezérelt piacgazdasági befektető nem alapozta volna a szóban forgó projekttel kapcsolatos beruházási döntését olyan díjakra, amelyek sokkal magasabbak, mint más regionális lengyel repülőtereken, különösen a gdanski repülőtéren alkalmazott nettó díjak (58).

| (170) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Lengyelország által elvégzett stresszteszt azt mutatja, hogy a sajáttőkeérték negatív lesz, ha az utasdíj [...] PLN-ra csökken. Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy egy, más regionális lengyel repülőtereken (pl. Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin) fizetett repülőtéri díjakkal összevethető csökkentett repülőtéri díj negatív sajáttőkeértéket eredményezne. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Lengyelország által elvégzett stresszteszt azt mutatja, hogy a sajáttőkeérték negatív lesz, ha az utasdíj [...] PLN-ra csökken. Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy egy, más regionális lengyel repülőtereken (pl. Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin) fizetett repülőtéri díjakkal összevethető csökkentett repülőtéri díj negatív sajáttőkeértéket eredményezne.

| (171) | A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági befektető nem határozná meg a díjait magasabb szinten egy olyan feltételezésre alapozva, hogy hosszú távon emelkedni fognak a gdanski repülőtéri díjak. Ebben a tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott díjtáblázat 2028-ig vetíti előre az engedmények alkalmazását (vagyis csupán két évvel rövidebb időszakra, mint amelyet a 2012-es MEIP aktualizálásban foglalt üzleti terv figyelembe vesz). Ezen az alapon, még ha emelkednének is a gdanski repülőtéri díjak 2028 után, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az üzleti tervben meghatározott időszakra (vagyis 2030-ig) előrejelzett átlagos repülőtéri díjak még mindig a konkurens repülőtéren érvényes átlagos szint felett lennének. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági befektető nem határozná meg a díjait magasabb szinten egy olyan feltételezésre alapozva, hogy hosszú távon emelkedni fognak a gdanski repülőtéri díjak. Ebben a tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a gdanski repülőtéren alkalmazott díjtáblázat 2028-ig vetíti előre az engedmények alkalmazását (vagyis csupán két évvel rövidebb időszakra, mint amelyet a 2012-es MEIP aktualizálásban foglalt üzleti terv figyelembe vesz). Ezen az alapon, még ha emelkednének is a gdanski repülőtéri díjak 2028 után, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az üzleti tervben meghatározott időszakra (vagyis 2030-ig) előrejelzett átlagos repülőtéri díjak még mindig a konkurens repülőtéren érvényes átlagos szint felett lennének.

| (172) | Lengyelország megerősítette, hogy a 2012-es MEIP aktualizálás figyelembe veszi a repülőtér katonai tevékenységéhez kapcsolódó működési költségeket. Ezen költségek ellentételezését az államtól várják. Lengyelország azt is megerősítette, hogy még nem született hivatalos megállapodás a költségek (mind a működési és beruházási költségek) megosztásáról a gdyniai repülőtér és a katonai használó között. |
| --- | --- |

(172)

Lengyelország megerősítette, hogy a 2012-es MEIP aktualizálás figyelembe veszi a repülőtér katonai tevékenységéhez kapcsolódó működési költségeket. Ezen költségek ellentételezését az államtól várják. Lengyelország azt is megerősítette, hogy még nem született hivatalos megállapodás a költségek (mind a működési és beruházási költségek) megosztásáról a gdyniai repülőtér és a katonai használó között.

| (173) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági befektető csak olyan eredményekre alapozná értékelését, amelyek előreláthatóak a beruházásról szóló döntés meghozatalának időpontjában. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy nem kell figyelembe venni a repülőtér katonai használójával való költségmegosztásból származó lehetséges költségcsökkenéseket (sem pedig annak a repülőtér teljes költségére és bevételére való hatását), amikor azt vizsgálják, hogy a beruházás összeegyeztethető-e a piacgazdasági befektető elvével. Valójában a 2012-es MEIP elemzés nem számszerűsíti azokat a költségcsökkenéseket, amelyeket a repülőtér-irányító ezzel összefüggésben el tudna érni. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági befektető csak olyan eredményekre alapozná értékelését, amelyek előreláthatóak a beruházásról szóló döntés meghozatalának időpontjában. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy nem kell figyelembe venni a repülőtér katonai használójával való költségmegosztásból származó lehetséges költségcsökkenéseket (sem pedig annak a repülőtér teljes költségére és bevételére való hatását), amikor azt vizsgálják, hogy a beruházás összeegyeztethető-e a piacgazdasági befektető elvével. Valójában a 2012-es MEIP elemzés nem számszerűsíti azokat a költségcsökkenéseket, amelyeket a repülőtér-irányító ezzel összefüggésben el tudna érni.

| (174) | Mint a 2010-es MEIP elemzés esetében, a projekt teljes diszkontált pénzáramlása a 2012–2030 közötti időszak folyamán negatív, amint azt az 5. ábra mutatja. A repülőtér 2020-ban fog először pozitív pénzforgalmat produkálni, de a hosszú befektetési időszak azt jelenti, hogy a halmozott pénzforgalom, diszkontált értéken, negatív marad az előrejelzett időszak során.

  5. ábra


  Halmozott (tényleges) diszkontált pénzáramlás (PLN-ban kifejezve) a 2012-es MEIP frissítésben.

  (...) |
| --- | --- |

(174)

Mint a 2010-es MEIP elemzés esetében, a projekt teljes diszkontált pénzáramlása a 2012–2030 közötti időszak folyamán negatív, amint azt az 5. ábra mutatja. A repülőtér 2020-ban fog először pozitív pénzforgalmat produkálni, de a hosszú befektetési időszak azt jelenti, hogy a halmozott pénzforgalom, diszkontált értéken, negatív marad az előrejelzett időszak során.

5. ábra

Halmozott (tényleges) diszkontált pénzáramlás (PLN-ban kifejezve) a 2012-es MEIP frissítésben.

(...)

| (175) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzatainak a gdyniai katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozásáról szóló döntése a 2012-es MEIP frissítés alapján sem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, és ennélfogva a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy Gdynia és Kosakowo önkormányzatainak a gdyniai katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozásáról szóló döntése a 2012-es MEIP frissítés alapján sem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, és ennélfogva a repülőtér-irányítót olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el.

A 2013. novemberi aktualizálás

| (176) | A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy annak vizsgálata során, hogy a beruházás összeegyeztethető-e a piacgazdasági befektető elvével, nem kell figyelembe venni azokat a módosításokat, amelyeket azzal a céllal eszközöltek a beruházási tervben, hogy a repülőtér által (külső szereplő nélkül) végzett üzemanyag-árusításból és navigációs szolgáltatások kínálásából származó többletbevételt érjenek el. Lengyelország megerősítette, hogy ezek a lehetséges kiegészítő bevételi források nem voltak benne a gdyniai repülőtérről készült 2010-es MEIP elemzésben, a 2011-es MEIP elemzésben és a 2012-es MEIP aktualizálásban sem, mivel ezen elemzések készítésének időpontjában sem az állami részvényesek, sem pedig a vállalat nem lehetett biztos abban, hogy megkapják majd az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges összes engedélyt és koncessziót. Mivel a MEIP elemzések elkészítésének idején nem lehetett megszerezni a szükséges engedélyeket és koncessziókat, a Bizottság nem tudja ezeket visszamenőleg figyelembe venni. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy annak vizsgálata során, hogy a beruházás összeegyeztethető-e a piacgazdasági befektető elvével, nem kell figyelembe venni azokat a módosításokat, amelyeket azzal a céllal eszközöltek a beruházási tervben, hogy a repülőtér által (külső szereplő nélkül) végzett üzemanyag-árusításból és navigációs szolgáltatások kínálásából származó többletbevételt érjenek el. Lengyelország megerősítette, hogy ezek a lehetséges kiegészítő bevételi források nem voltak benne a gdyniai repülőtérről készült 2010-es MEIP elemzésben, a 2011-es MEIP elemzésben és a 2012-es MEIP aktualizálásban sem, mivel ezen elemzések készítésének időpontjában sem az állami részvényesek, sem pedig a vállalat nem lehetett biztos abban, hogy megkapják majd az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges összes engedélyt és koncessziót. Mivel a MEIP elemzések elkészítésének idején nem lehetett megszerezni a szükséges engedélyeket és koncessziókat, a Bizottság nem tudja ezeket visszamenőleg figyelembe venni.

Következtetés

| (177) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo önkormányzata által a repülőtér-irányító számára biztosított közfinanszírozás összeegyeztethetetlen a piacgazdasági befektető elvével. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedés a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo önkormányzata által a repülőtér-irányító számára biztosított közfinanszírozás összeegyeztethetetlen a piacgazdasági befektető elvével. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedés a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t olyan gazdasági előnnyel ruházza fel, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem érhetett volna el.

5.1.4.   Szelektivitás

| (178) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásként lehessen meghatározni, annak előnyben kell részesítenie „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”. A szóban forgó esetben a Bizottság megállapítja, hogy a tőkeinjekciók csak a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t érintik. Ezért, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, szelektívek. |
| --- | --- |

(178)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásként lehessen meghatározni, annak előnyben kell részesítenie „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”. A szóban forgó esetben a Bizottság megállapítja, hogy a tőkeinjekciók csak a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-t érintik. Ezért, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, szelektívek.

5.1.5.   Versenytorzulás, és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (179) | Amikor egy tagállam olyan támogatást nyújt, amely megerősíti egy vállalkozás helyzetét a belső piacon versenytársnak számító más vállalkozásokhoz képest, úgy kell tekinteni, hogy ez utóbbiakat befolyásolja a támogatás (59). A szóban forgó intézkedés által ráruházott gazdasági előny erősíti a repülőtér-üzembentartó gazdasági pozícióját, mivel a repülőtér-üzembentartó úgy tudja elindítani vállalkozását, hogy nem kell viselnie az ezzel járó beruházási és működési költségeket. |
| --- | --- |

(179)

Amikor egy tagállam olyan támogatást nyújt, amely megerősíti egy vállalkozás helyzetét a belső piacon versenytársnak számító más vállalkozásokhoz képest, úgy kell tekinteni, hogy ez utóbbiakat befolyásolja a támogatás (59). A szóban forgó intézkedés által ráruházott gazdasági előny erősíti a repülőtér-üzembentartó gazdasági pozícióját, mivel a repülőtér-üzembentartó úgy tudja elindítani vállalkozását, hogy nem kell viselnie az ezzel járó beruházási és működési költségeket.

| (180) | Az 5.1.1. pont megállapítása szerint egy repülőtér működtetése gazdasági tevékenységnek számít. Verseny van egyfelől a repülőterek között, hogy magukhoz vonzzák a légitársaságokat és a megfelelő légiforgalmat (utas- és áruforgalmat), másfelől pedig a repülőtér-irányítók között, akik azért versengenek egymással, hogy őket bízzák meg az adott repülőtér irányításával. A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy különösen a diszkont légitársaságok tekintetében még a különböző vonzáskörzetekben és különböző tagállamokban elhelyezkedő repülőterek is versenyben állhatnak egymással a légitársaságokért. A Bizottság megjegyzi, hogy a gdyniai repülőtér kb. [...] 000 utast fog kiszolgálni 2020-ig és kb. 1 millió utast 2030-ban. |
| --- | --- |

(180)

Az 5.1.1. pont megállapítása szerint egy repülőtér működtetése gazdasági tevékenységnek számít. Verseny van egyfelől a repülőterek között, hogy magukhoz vonzzák a légitársaságokat és a megfelelő légiforgalmat (utas- és áruforgalmat), másfelől pedig a repülőtér-irányítók között, akik azért versengenek egymással, hogy őket bízzák meg az adott repülőtér irányításával. A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy különösen a diszkont légitársaságok tekintetében még a különböző vonzáskörzetekben és különböző tagállamokban elhelyezkedő repülőterek is versenyben állhatnak egymással a légitársaságokért. A Bizottság megjegyzi, hogy a gdyniai repülőtér kb. [...] 000 utast fog kiszolgálni 2020-ig és kb. 1 millió utast 2030-ban.

| (181) | A 2005. évi légiközlekedési iránymutatások 40. bekezdése alapján még a kis repülőterek sem zárhatók ki az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből. Tekintettel a gdyniai repülőtér előrejelzett forgalmára, valamint a gdanski repülőtérhez való közelségére (csupán kb. 25 km a távolság), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy fennáll a tagállamok közötti verseny és kereskedelem befolyásolásának kockázata. |
| --- | --- |

(181)

A 2005. évi légiközlekedési iránymutatások 40. bekezdése alapján még a kis repülőterek sem zárhatók ki az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből. Tekintettel a gdyniai repülőtér előrejelzett forgalmára, valamint a gdanski repülőtérhez való közelségére (csupán kb. 25 km a távolság), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy fennáll a tagállamok közötti verseny és kereskedelem befolyásolásának kockázata.

| (182) | A (179) és (181) preambulumbekezdésben előadott érvek alapján a gdyniai repülőtér irányítójára ruházott gazdasági előny erősíti pozícióját versenytársaival szemben a repülőtéri szolgáltatók uniós piacán. A vizsgált közfinanszírozás ezért torzítja a versenyt, vagy annak torzulásával fenyeget, és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(182)

A (179) és (181) preambulumbekezdésben előadott érvek alapján a gdyniai repülőtér irányítójára ruházott gazdasági előny erősíti pozícióját versenytársaival szemben a repülőtéri szolgáltatók uniós piacán. A vizsgált közfinanszírozás ezért torzítja a versenyt, vagy annak torzulásával fenyeget, és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.6.   Következtetés

| (183) | Tekintettel a (83)‒(182) preambulumbekezdésben előadott érvekre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek nyújtott tőkeinjekciók állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel a finanszírozást már rendelkezésére bocsátották a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Lengyelország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat (60). |
| --- | --- |

(183)

Tekintettel a (83)‒(182) preambulumbekezdésben előadott érvekre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek nyújtott tőkeinjekciók állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel a finanszírozást már rendelkezésére bocsátották a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt.-nek, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Lengyelország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat (60).

5.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (184) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. A fentiek szerint a támogatás a gdyniai repülőtér elindításához kapcsolódó beruházási költségek és a repülőtér működésének első éveiben termelt működési veszteségek finanszírozásából áll (2019-ig, mind a 2010-es, mind a 2012-es MEIP elemzés szerint). |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. A fentiek szerint a támogatás a gdyniai repülőtér elindításához kapcsolódó beruházási költségek és a repülőtér működésének első éveiben termelt működési veszteségek finanszírozásából áll (2019-ig, mind a 2010-es, mind a 2012-es MEIP elemzés szerint).

| (185) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése számos kivételről rendelkezik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített általános szabály alól, miszerint az állami támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal. A szóban forgó támogatást csak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján lehet megítélni, amely szerint: a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” Ebben a tekintetben a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások keretet biztosítanak annak megállapításához, hogy a repülőtér-üzembentartóknak nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. Számos feltételt említenek, amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie. |
| --- | --- |

(185)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése számos kivételről rendelkezik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített általános szabály alól, miszerint az állami támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal. A szóban forgó támogatást csak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján lehet megítélni, amely szerint: a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” Ebben a tekintetben a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások keretet biztosítanak annak megállapításához, hogy a repülőtér-üzembentartóknak nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. Számos feltételt említenek, amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie.

5.2.1.   Beruházási támogatás

| (186) | A repülőtéri infrastruktúra finanszírozásához nyújtott állami támogatás akkor összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, ha megfelel a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások 61. bekezdésében megállapított feltételeknek:






  i. | az infrastruktúra építése és üzemeltetése egyértelműen meghatározott közös érdekű célt szolgál (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.); |
| --- | --- | --- |

(186)

A repülőtéri infrastruktúra finanszírozásához nyújtott állami támogatás akkor összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, ha megfelel a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások 61. bekezdésében megállapított feltételeknek:

i.

az infrastruktúra építése és üzemeltetése egyértelműen meghatározott közös érdekű célt szolgál (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.);

| ii. | az infrastruktúra szükséges a kitűzött cél eléréséhez és arányos azzal; |
| --- | --- |

ii.

az infrastruktúra szükséges a kitűzött cél eléréséhez és arányos azzal;

| iii. | az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít a használat terén, nevezetesen a meglévő infrastruktúrák használatának fényében; |
| --- | --- |

iii.

az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít a használat terén, nevezetesen a meglévő infrastruktúrák használatának fényében;

| iv. | az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen biztosított; továbbá |
| --- | --- |

iv.

az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen biztosított; továbbá

| v. | a kereskedelem fejlődése az uniós érdekkel ellentétes mértékben nem sérül. |
| --- | --- |

v.

a kereskedelem fejlődése az uniós érdekkel ellentétes mértékben nem sérül.

| (187) | Továbbá ahhoz, hogy egy repülőtérnek nyújtott állami támogatás összeegyeztethető legyen a belső piaccal, minden más állami támogatási intézkedéshez hasonlóan, ösztönző hatással kell bírnia, valamint szükségesnek kell lennie a törvényes cél eléréséhez, és arányosnak kell lennie azzal. |
| --- | --- |

(187)

Továbbá ahhoz, hogy egy repülőtérnek nyújtott állami támogatás összeegyeztethető legyen a belső piaccal, minden más állami támogatási intézkedéshez hasonlóan, ösztönző hatással kell bírnia, valamint szükségesnek kell lennie a törvényes cél eléréséhez, és arányosnak kell lennie azzal.

| (188) | Lengyelország azon a véleményen van, hogy a gdyniai repülőtér átalakítására irányuló projekt közfinanszírozása megfelel a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban meghatározott, beruházási támogatásokra előírt feltételek mindegyikének. |
| --- | --- |

(188)

Lengyelország azon a véleményen van, hogy a gdyniai repülőtér átalakítására irányuló projekt közfinanszírozása megfelel a 2005. évi légiközlekedési iránymutatásokban meghatározott, beruházási támogatásokra előírt feltételek mindegyikének.

i.   Az infrastruktúra építése és üzemeltetése egyértelműen meghatározott közös érdekű célt szolgál (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.)

| (189) | A Bizottság megállapítja, hogy a pomerániai térséget már most is hatékonyan kiszolgálja a gdanski repülőtér, amely csupán kb. 25 km-re fekszik a tervezett új repülőtértől. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság megállapítja, hogy a pomerániai térséget már most is hatékonyan kiszolgálja a gdanski repülőtér, amely csupán kb. 25 km-re fekszik a tervezett új repülőtértől.

| (190) | A gdanski repülőtér a hármasvárosi körgyűrű közelében helyezkedik el, amely része a Gdynia, Sopot és Gdansk városát elkerülő S6 jelzésű gyorsforgalmi útnak, és könnyű hozzáférést biztosít a repülőtérhez a pomerániai térségben lakók nagy többsége számára. Egy új repülőtér megépítése önmagában még Gdynia lakosságának sem jelentene jelentős javulást az összeköttetés szempontjából, mivel Gdynia központjától a gdyniai és a gdanski repülőtér is autóval kb. 20–25 perc távolságra helyezkedik el. |
| --- | --- |

(190)

A gdanski repülőtér a hármasvárosi körgyűrű közelében helyezkedik el, amely része a Gdynia, Sopot és Gdansk városát elkerülő S6 jelzésű gyorsforgalmi útnak, és könnyű hozzáférést biztosít a repülőtérhez a pomerániai térségben lakók nagy többsége számára. Egy új repülőtér megépítése önmagában még Gdynia lakosságának sem jelentene jelentős javulást az összeköttetés szempontjából, mivel Gdynia központjától a gdyniai és a gdanski repülőtér is autóval kb. 20–25 perc távolságra helyezkedik el.

| (191) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a jelenleg épülő, az Unió strukturális alapjaiból társfinanszírozott Hármasváros Nagyvárosi Vasúti összeköttetés mind Gdansk, mind pedig Gdynia lakói számára lehetővé teszi, hogy saját városközpontjukból közvetlenül eljussanak a gdanski repülőtérre kb. 25 perc alatt. A Hármasváros Nagyvárosi Vasút a pomerániai térség más részein élők számára is közvetlen vagy nem közvetlen vasúti összeköttetést fog biztosítani a gdanski repülőtérrel. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a jelenleg épülő, az Unió strukturális alapjaiból társfinanszírozott Hármasváros Nagyvárosi Vasúti összeköttetés mind Gdansk, mind pedig Gdynia lakói számára lehetővé teszi, hogy saját városközpontjukból közvetlenül eljussanak a gdanski repülőtérre kb. 25 perc alatt. A Hármasváros Nagyvárosi Vasút a pomerániai térség más részein élők számára is közvetlen vagy nem közvetlen vasúti összeköttetést fog biztosítani a gdanski repülőtérrel.

| (192) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdanski repülőtér jelenleg évi 5 millió utast kiszolgáló kapacitással bír, miközben 2010–2013 között a tényleges utasforgalom az alábbiak szerint alakult: 2010 – 2,2 millió, 2011 – 2,5 millió, 2012 – 2,9 millió, 2013 – 2,8 millió. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy jelenleg folyamatban van a gdanski repülőtér bővítése évi 7 millió utas kiszolgálására. Ez a beruházás várhatóan 2015-ben készül el. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdanski repülőtér jelenleg évi 5 millió utast kiszolgáló kapacitással bír, miközben 2010–2013 között a tényleges utasforgalom az alábbiak szerint alakult: 2010 – 2,2 millió, 2011 – 2,5 millió, 2012 – 2,9 millió, 2013 – 2,8 millió. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy jelenleg folyamatban van a gdanski repülőtér bővítése évi 7 millió utas kiszolgálására. Ez a beruházás várhatóan 2015-ben készül el.

| (193) | Továbbá, a Lengyelország által a pomerániai térségre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és a 2012-es MEIP aktualizálás elkészítéséhez használt forgalmi előrejelzés szerint a térségben a teljes kereslet évi [...] utas [...] lesz.

  9. táblázat


  Forgalmi előrejelzések a pomerániai térségben (millióban kifejezve)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 7,7 |

(193)

Továbbá, a Lengyelország által a pomerániai térségre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és a 2012-es MEIP aktualizálás elkészítéséhez használt forgalmi előrejelzés szerint a térségben a teljes kereslet évi [...] utas [...] lesz.

9. táblázat

Forgalmi előrejelzések a pomerániai térségben (millióban kifejezve)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (194) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a gdanski repülőtér főterve a repülőtér további bővítéséről rendelkezik, évi 10 millió utast kiszolgáló kapacitás eléréséig. A forgalom fejlődése függvényében tehát a jövőben döntés születhet a gdanski repülőtér kapacitásának bővítésére több mint 7 millió utas kiszolgálására. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a gdanski repülőtér főterve a repülőtér további bővítéséről rendelkezik, évi 10 millió utast kiszolgáló kapacitás eléréséig. A forgalom fejlődése függvényében tehát a jövőben döntés születhet a gdanski repülőtér kapacitásának bővítésére több mint 7 millió utas kiszolgálására.

| (195) | Lengyelország szerint az aktualizált előrejelzés (amely 2013 márciusában készült) azt mutatja, hogy a vonzáskörzetben jelen lévő kereslet várhatóan magasabb lesz, mint amelyet a 2012-es forgalmi előrejelzésekben vártak. A módosított előrejelzések szerint a vonzáskörzetben jelen lévő kereslet 2030-ban 9 millió utas körül lesz. Azonban ez az előrejelzés is azt mutatja, hogy a gdanski repülőtér további beruházások nélkül, önmagában is elegendő lenne ahhoz, hogy kielégítse a térségben jelen lévő keresletet legalább 2025-ig (a (45) preambulumbekezdésben található kiigazított forgalmi előrejelzések alapján). |
| --- | --- |

(195)

Lengyelország szerint az aktualizált előrejelzés (amely 2013 márciusában készült) azt mutatja, hogy a vonzáskörzetben jelen lévő kereslet várhatóan magasabb lesz, mint amelyet a 2012-es forgalmi előrejelzésekben vártak. A módosított előrejelzések szerint a vonzáskörzetben jelen lévő kereslet 2030-ban 9 millió utas körül lesz. Azonban ez az előrejelzés is azt mutatja, hogy a gdanski repülőtér további beruházások nélkül, önmagában is elegendő lenne ahhoz, hogy kielégítse a térségben jelen lévő keresletet legalább 2025-ig (a (45) preambulumbekezdésben található kiigazított forgalmi előrejelzések alapján).

| (196) | Továbbá, a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a gdanski repülőtér jelenlegi kifutópálya-kapacitása óránként 40–44 műveletre elegendő, míg jelenleg óránként átlagosan 4,7 műveletet hajtanak végre. |
| --- | --- |

(196)

Továbbá, a Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a gdanski repülőtér jelenlegi kifutópálya-kapacitása óránként 40–44 műveletre elegendő, míg jelenleg óránként átlagosan 4,7 műveletet hajtanak végre.

| (197) | A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján (lásd a fenti (192)‒(196) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy az elkövetkezendő években a gdanski repülőtér kapacitásának mindössze 50–60 %-a lesz kihasználva. Következésképpen, még ha az utasszámok gyorsan is növekednek a pomerániai térségben, a gdanski repülőtér hosszú időn keresztül képes lesz kiszolgálni a légitársaságok és utasok igényeit. |
| --- | --- |

(197)

A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott információk alapján (lásd a fenti (192)‒(196) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy az elkövetkezendő években a gdanski repülőtér kapacitásának mindössze 50–60 %-a lesz kihasználva. Következésképpen, még ha az utasszámok gyorsan is növekednek a pomerániai térségben, a gdanski repülőtér hosszú időn keresztül képes lesz kiszolgálni a légitársaságok és utasok igényeit.

| (198) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a gdanski repülőtér több mint 40 belföldi és nemzetközi célállomást kínál (pontok közötti csatlakozásokat és olyan csomópontokhoz való csatlakozásokat, mint például Frankfurt, München, Varsó és Koppenhága). |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a gdanski repülőtér több mint 40 belföldi és nemzetközi célállomást kínál (pontok közötti csatlakozásokat és olyan csomópontokhoz való csatlakozásokat, mint például Frankfurt, München, Varsó és Koppenhága).

| (199) | Amint az a (60) preambulumbekezdésben említésre került, Lengyelország egyfelől azzal érvel, hogy a gdanski repülőtér kapacitásbővítési lehetőségei korlátozottak tervezési és környezetvédelmi okokból. Másfelől ugyanakkor azt az érvet hozza fel, hogy nincsenek korlátai a gdanski repülőtér kapacitásbővítésének. Mivel a kapacitásbővítési korlátozásokra vonatkozó érvek egymásnak ellentmondóak, és egyébként sincsenek alátámasztva, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy értékelését nem alapozhatja rájuk. |
| --- | --- |

(199)

Amint az a (60) preambulumbekezdésben említésre került, Lengyelország egyfelől azzal érvel, hogy a gdanski repülőtér kapacitásbővítési lehetőségei korlátozottak tervezési és környezetvédelmi okokból. Másfelől ugyanakkor azt az érvet hozza fel, hogy nincsenek korlátai a gdanski repülőtér kapacitásbővítésének. Mivel a kapacitásbővítési korlátozásokra vonatkozó érvek egymásnak ellentmondóak, és egyébként sincsenek alátámasztva, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy értékelését nem alapozhatja rájuk.

| (200) | Tekintettel a gdanski repülőtér tartalék kapacitására, amelyet hosszú távon nem fognak teljesen kihasználni, valamint tekintettel a repülőtér kapacitásának hosszú távon és szükség esetén történő további bővítése tervére, a Bizottság nem hiszi, hogy egy másik repülőtér létrehozása a pomerániai térségben hozzájárulna a térség fejlődéséhez. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy Pomeránia már jó csatlakozásokkal rendelkezik a gdanski repülőtérnek köszönhetően, és egy új repülőtér nem fogja javítani az összeköttetést ezzel a térséggel. |
| --- | --- |

(200)

Tekintettel a gdanski repülőtér tartalék kapacitására, amelyet hosszú távon nem fognak teljesen kihasználni, valamint tekintettel a repülőtér kapacitásának hosszú távon és szükség esetén történő további bővítése tervére, a Bizottság nem hiszi, hogy egy másik repülőtér létrehozása a pomerániai térségben hozzájárulna a térség fejlődéséhez. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy Pomeránia már jó csatlakozásokkal rendelkezik a gdanski repülőtérnek köszönhetően, és egy új repülőtér nem fogja javítani az összeköttetést ezzel a térséggel.

| (201) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér üzleti modellje azt sugallja, hogy versenyezni fog az utasokért a gdanski repülőtérrel a diszkont légitársaságok, a charterjáratok és a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés piacán. Továbbá egy új repülőtér létesítése tartalék, biztonsági repülőtér céljára nem indokolja a gdyniai repülőtéri beruházás nagyságát. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér üzleti modellje azt sugallja, hogy versenyezni fog az utasokért a gdanski repülőtérrel a diszkont légitársaságok, a charterjáratok és a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés piacán. Továbbá egy új repülőtér létesítése tartalék, biztonsági repülőtér céljára nem indokolja a gdyniai repülőtéri beruházás nagyságát.

| (202) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtéri beruházás egyszerűen az infrastruktúra megkettőzését eredményezi a térségben, ami nem szolgál egyértelműen meghatározott közös érdekű célt. |
| --- | --- |

(202)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtéri beruházás egyszerűen az infrastruktúra megkettőzését eredményezi a térségben, ami nem szolgál egyértelműen meghatározott közös érdekű célt.

ii.   Az infrastruktúra szükséges a kitűzött cél eléréséhez, és arányos azzal

| (203) | Amint az a (189)–(202) preambulumbekezdésben megállapításra került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtér vonzáskörzetét hatékonyan kiszolgálja, és a jövőben is ki fogja szolgálni a gdanski repülőtér. Továbbá mindkét repülőtér hasonló üzleti modellt követne, és főként diszkont légitársaságok járataira és charterjáratokra összpontosítana. |
| --- | --- |

(203)

Amint az a (189)–(202) preambulumbekezdésben megállapításra került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtér vonzáskörzetét hatékonyan kiszolgálja, és a jövőben is ki fogja szolgálni a gdanski repülőtér. Továbbá mindkét repülőtér hasonló üzleti modellt követne, és főként diszkont légitársaságok járataira és charterjáratokra összpontosítana.

| (204) | Egyértelműen meghatározott közös érdekű cél hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az infrastruktúra nem tekinthető úgy, mint amely szükséges egy közös érdekű célhoz, vagy arányos egy közös érdekű céllal (lásd a fenti (202) premabulumbekezdést). |
| --- | --- |

(204)

Egyértelműen meghatározott közös érdekű cél hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az infrastruktúra nem tekinthető úgy, mint amely szükséges egy közös érdekű célhoz, vagy arányos egy közös érdekű céllal (lásd a fenti (202) premabulumbekezdést).

iii.   Az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít a használat terén, nevezetesen a meglévő infrastruktúrák használatának fényében

| (205) | Az i. pontban foglalt megállapítás szerint a gdyniai repülőtér csupán 25 km távolságra van a már meglévő gdanski repülőtértől, és a két repülőtér ugyanazzal a vonzáskörzettel és üzleti modellel rendelkezik. |
| --- | --- |

(205)

Az i. pontban foglalt megállapítás szerint a gdyniai repülőtér csupán 25 km távolságra van a már meglévő gdanski repülőtértől, és a két repülőtér ugyanazzal a vonzáskörzettel és üzleti modellel rendelkezik.

| (206) | Jelenleg a gdanski repülőtér kapacitásának kevesebb mint 60 %-át használja ki. Figyelembe véve a jelenleg folyó beruházásokat, a gdanski repülőtér elegendő a térségben jelentkező kereslet kielégítéséhez legalább 2025–2028-ig, az alkalmazott előrejelzésektől függően, további bővítése pedig megvalósítható. |
| --- | --- |

(206)

Jelenleg a gdanski repülőtér kapacitásának kevesebb mint 60 %-át használja ki. Figyelembe véve a jelenleg folyó beruházásokat, a gdanski repülőtér elegendő a térségben jelentkező kereslet kielégítéséhez legalább 2025–2028-ig, az alkalmazott előrejelzésektől függően, további bővítése pedig megvalósítható.

| (207) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve azt mutatja, hogy a repülőtér bevételének kb. [80–90] %-át diszkont és charter légitársaságok kiszolgálásból teremtené elő. Ez azt jelenti, hogy olyan piacokra fókuszálna, amelyek a gdanski repülőtér alapvető üzleti tevékenységét jelentik. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve azt mutatja, hogy a repülőtér bevételének kb. [80–90] %-át diszkont és charter légitársaságok kiszolgálásból teremtené elő. Ez azt jelenti, hogy olyan piacokra fókuszálna, amelyek a gdanski repülőtér alapvető üzleti tevékenységét jelentik.

| (208) | Ebben az összefüggésben a Bizottság azt is megállapítja, hogy Lengyelország nem szolgáltatott bizonyítékot a két repülőtér közötti lehetséges együttműködésre. |
| --- | --- |

(208)

Ebben az összefüggésben a Bizottság azt is megállapítja, hogy Lengyelország nem szolgáltatott bizonyítékot a két repülőtér közötti lehetséges együttműködésre.

| (209) | A tervezett más légiközlekedési és nem légiközlekedési tevékenységekből (gyártás és szolgáltatások) származó bevételek önmagukban nem elegendőek a gdyniai repülőtér működtetéséhez szükséges magas működési költségek fedezésére. |
| --- | --- |

(209)

A tervezett más légiközlekedési és nem légiközlekedési tevékenységekből (gyártás és szolgáltatások) származó bevételek önmagukban nem elegendőek a gdyniai repülőtér működtetéséhez szükséges magas működési költségek fedezésére.

| (210) | Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtér nem kínál kielégítő középtávú kilátásokat a kihasználtságra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(210)

Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gdyniai repülőtér nem kínál kielégítő középtávú kilátásokat a kihasználtságra vonatkozóan.

iv.   Az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen biztosított

| (211) | Lengyelország megerősítette, hogy minden lehetséges felhasználó számára hozzáférhető lenne a repülőtéri infrastruktúra egyenlő és megkülönböztetésmentes alapon, bármiféle kereskedelmi szempontból indokolatlan megkülönböztetés nélkül. |
| --- | --- |

(211)

Lengyelország megerősítette, hogy minden lehetséges felhasználó számára hozzáférhető lenne a repülőtéri infrastruktúra egyenlő és megkülönböztetésmentes alapon, bármiféle kereskedelmi szempontból indokolatlan megkülönböztetés nélkül.

v.   A kereskedelem fejlődése a közös érdekkel ellentétes mértékben nem sérül

| (212) | A Bizottság megállapítja, hogy Lengyelország egyáltalán nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy a gdyniai és gdanski repülőtér egymással együttműködő légiközlekedési csomópontot alkotna. A logika azt diktálja, hogy a két repülőtérnek valójában versenyeznie kellene egymással, hogy lényegében ugyanazokat az utasokat megnyerjék. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság megállapítja, hogy Lengyelország egyáltalán nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy a gdyniai és gdanski repülőtér egymással együttműködő légiközlekedési csomópontot alkotna. A logika azt diktálja, hogy a két repülőtérnek valójában versenyeznie kellene egymással, hogy lényegében ugyanazokat az utasokat megnyerjék.

| (213) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve (amely szerint a bevétel kb. [80–90] %-át diszkont és charterjáratok termelik), valamint a beruházás nagysága (pl. évi 0,5 millió utast kiszolgáló kapacitással rendelkező terminál, amelyet a jövőben bővíteni kell) nem támasztja alá azt az állítást, hogy a gdyniai repülőtér a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalomra összpontosítana, és csak, illetve főként a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési ágazat számára nyújtana szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a gdyniai repülőtér üzleti terve (amely szerint a bevétel kb. [80–90] %-át diszkont és charterjáratok termelik), valamint a beruházás nagysága (pl. évi 0,5 millió utast kiszolgáló kapacitással rendelkező terminál, amelyet a jövőben bővíteni kell) nem támasztja alá azt az állítást, hogy a gdyniai repülőtér a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési forgalomra összpontosítana, és csak, illetve főként a nem kereskedelmi közforgalmú légiközlekedési ágazat számára nyújtana szolgáltatásokat.

| (214) | Figyelemmel a fentiekre, valamint arra, hogy mindkét repülőtér diszkont és charterjáratokra összpontosítana, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás egy olyan repülőtérre irányul, amely közvetlen versenyben állna egy másik repülőtérrel ugyanazon vonzáskörzeten belül, anélkül, hogy igény lenne olyan repülőtéri szolgáltatásokra, amelyeket nem tudna kiszolgálni a már létező repülőtér. |
| --- | --- |

(214)

Figyelemmel a fentiekre, valamint arra, hogy mindkét repülőtér diszkont és charterjáratokra összpontosítana, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás egy olyan repülőtérre irányul, amely közvetlen versenyben állna egy másik repülőtérrel ugyanazon vonzáskörzeten belül, anélkül, hogy igény lenne olyan repülőtéri szolgáltatásokra, amelyeket nem tudna kiszolgálni a már létező repülőtér.

| (215) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szóban forgó támogatás a kereskedelmet a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolná. A következtetést alátámasztja a támogatás által elérendő közös érdekű cél hiánya. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szóban forgó támogatás a kereskedelmet a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolná. A következtetést alátámasztja a támogatás által elérendő közös érdekű cél hiánya.

vi)   A támogatás szükségessége, ösztönző hatás

| (216) | A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott adatok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a beruházási költségek alacsonyabbak lehetnek, mint más hasonló lengyelországi regionális repülőterek megépítésének költségei. Ez leginkább annak köszönhető, hogy a katonai repülőtér már létező infrastruktúráját használják. Lengyelország továbbá azzal érvel, hogy a repülőtér-irányító nem vállalná a beruházást a támogatás nélkül. |
| --- | --- |

(216)

A Lengyelország által rendelkezésre bocsátott adatok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a beruházási költségek alacsonyabbak lehetnek, mint más hasonló lengyelországi regionális repülőterek megépítésének költségei. Ez leginkább annak köszönhető, hogy a katonai repülőtér már létező infrastruktúráját használják. Lengyelország továbbá azzal érvel, hogy a repülőtér-irányító nem vállalná a beruházást a támogatás nélkül.

| (217) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy az a hosszú időszak, amely a megtérülési küszöb eléréséhez szükséges egy ilyen típusú beruházás esetében azt jelenti, hogy közfinanszírozásra lehet szükség a kedvezményezett magatartásának megváltoztatásához, hogy előrehaladjon a beruházással. Továbbá, mivel a beruházási projekt várható jövedelmezőségét nem lehet megállapítani (lásd a (177) preambulumbekezdést) és egy piacgazdasági befektető nem fogna bele egy ilyen projektbe, igen valószínű, hogy a támogatás megváltoztatja a repülőtér-irányító magatartását. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy az a hosszú időszak, amely a megtérülési küszöb eléréséhez szükséges egy ilyen típusú beruházás esetében azt jelenti, hogy közfinanszírozásra lehet szükség a kedvezményezett magatartásának megváltoztatásához, hogy előrehaladjon a beruházással. Továbbá, mivel a beruházási projekt várható jövedelmezőségét nem lehet megállapítani (lásd a (177) preambulumbekezdést) és egy piacgazdasági befektető nem fogna bele egy ilyen projektbe, igen valószínű, hogy a támogatás megváltoztatja a repülőtér-irányító magatartását.

| (218) | Egyértelműen meghatározott közös érdekű cél hiányában azonban a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a támogatás nem tekinthető úgy, mint amely szükséges egy ilyen célhoz, vagy arányos azzal. |
| --- | --- |

(218)

Egyértelműen meghatározott közös érdekű cél hiányában azonban a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a támogatás nem tekinthető úgy, mint amely szükséges egy ilyen célhoz, vagy arányos azzal.

| (219) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. javára juttatott beruházási támogatás nem felel meg a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások követelményeinek, és nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. javára juttatott beruházási támogatás nem felel meg a 2005. évi légiközlekedési iránymutatások követelményeinek, és nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

5.2.2.   Működési támogatás

| (220) | A Bizottság azon az állásponton van, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. működési veszteségeinek finanszírozása működési támogatást jelent, és csökkenti a repülőtér-üzembentartó folyó kiadásait. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen működési támogatás általában összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A 2005. évi légiközlekedési iránymutatások szerint a repülőtereknek nyújtott működési támogatás csak kivételes körülmények között és szigorú feltételek mellett, hátrányos helyzetű régiókban nyilvánítható összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság azon az állásponton van, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. működési veszteségeinek finanszírozása működési támogatást jelent, és csökkenti a repülőtér-üzembentartó folyó kiadásait. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen működési támogatás általában összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A 2005. évi légiközlekedési iránymutatások szerint a repülőtereknek nyújtott működési támogatás csak kivételes körülmények között és szigorú feltételek mellett, hátrányos helyzetű régiókban nyilvánítható összeegyeztethetőnek.

| (221) | A Bizottság megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés szerinti hátrányos helyzetű régióban helyezkedik el, ami azt jelenti, hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó működési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság megállapítja, hogy a gdyniai repülőtér az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés szerinti hátrányos helyzetű régióban helyezkedik el, ami azt jelenti, hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó működési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján.

| (222) | A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 76. bekezdése alapján, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés szerinti hátrányos helyzetű régiókban nyújthatnak működési támogatást, feltéve, hogy az alábbi halmozott feltételek teljesülnek: i. a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt; és ii. mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos. |
| --- | --- |

(222)

A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 76. bekezdése alapján, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés szerinti hátrányos helyzetű régiókban nyújthatnak működési támogatást, feltéve, hogy az alábbi halmozott feltételek teljesülnek: i. a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt; és ii. mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos.

| (223) | Lengyelország azon a véleményen van, hogy a működési támogatás összeegyeztethető a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 76. bekezdésével (lásd a (77)–(79) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(223)

Lengyelország azon a véleményen van, hogy a működési támogatás összeegyeztethető a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 76. bekezdésével (lásd a (77)–(79) preambulumbekezdést).

| (224) | Mivel Pomerániát már kiszolgálja a gdanski repülőtér, és az új repülőtér nem fogja javítani a térség csatlakozásait, a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a támogatás hozzájárulna a regionális fejlődéshez. |
| --- | --- |

(224)

Mivel Pomerániát már kiszolgálja a gdanski repülőtér, és az új repülőtér nem fogja javítani a térség csatlakozásait, a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a támogatás hozzájárulna a regionális fejlődéshez.

| (225) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a működési támogatás nem tekinthető arányosnak az enyhíteni kívánt hátrányokkal, mivel a jelek szerint Pomeránia nem szenved csatlakozási hátrányoktól. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a működési támogatás nem tekinthető arányosnak az enyhíteni kívánt hátrányokkal, mivel a jelek szerint Pomeránia nem szenved csatlakozási hátrányoktól.

| (226) | A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a vizsgált működési támogatást előre meghatározott kiadások finanszírozására fordították. Tekintettel azonban a Bizottságnak a gdyniai repülőtér üzleti terve vonatkozásában folytatott vizsgálódására és az 5.1.3. pontban bemutatott előrejelzett bevételek és kiadások szintjének értékelésére, nem vonható le az a következtetés, hogy a támogatás egy ideiglenes alapon, csökkenő mértékben nyújtott szükséges minimumra korlátozódna. Különösen a repülőtér-üzembentartó várható jövedelmezősége vonatkozásában jelentkező bizonytalanságokra tekintettel (lásd a támogatás meglétéről szóló pontot) a támogatás átmeneti és csökkenő jellege nem biztosítható. |
| --- | --- |

(226)

A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a vizsgált működési támogatást előre meghatározott kiadások finanszírozására fordították. Tekintettel azonban a Bizottságnak a gdyniai repülőtér üzleti terve vonatkozásában folytatott vizsgálódására és az 5.1.3. pontban bemutatott előrejelzett bevételek és kiadások szintjének értékelésére, nem vonható le az a következtetés, hogy a támogatás egy ideiglenes alapon, csökkenő mértékben nyújtott szükséges minimumra korlátozódna. Különösen a repülőtér-üzembentartó várható jövedelmezősége vonatkozásában jelentkező bizonytalanságokra tekintettel (lásd a támogatás meglétéről szóló pontot) a támogatás átmeneti és csökkenő jellege nem biztosítható.

| (227) | Mindenesetre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy működési támogatás nyújtása egy olyan beruházási projekt működésének biztosítására, amely összeegyeztethetetlen beruházási támogatást vesz igénybe, alapjaiban összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(227)

Mindenesetre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy működési támogatás nyújtása egy olyan beruházási projekt működésének biztosítására, amely összeegyeztethetetlen beruházási támogatást vesz igénybe, alapjaiban összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (228) | A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. javára juttatott működési támogatás nem felel meg a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, hogy a Gdynia és Kosakowo által a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. javára juttatott működési támogatás nem felel meg a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott feltételeknek.

5.2.3.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

| (229) | A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. számára nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (230) | A Bizottság nem állapított meg más rendelkezést a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában, amely alapul szolgálhatna annak megállapításához, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. Ugyanakkor Lengyelország sem hivatkozott a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó rendelkezésekre, és nem adott elő olyan alapos érveket, amelyek alapján a Bizottság a támogatást összeegyeztethetőnek tekinthetné. |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság nem állapított meg más rendelkezést a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában, amely alapul szolgálhatna annak megállapításához, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. Ugyanakkor Lengyelország sem hivatkozott a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó rendelkezésekre, és nem adott elő olyan alapos érveket, amelyek alapján a Bizottság a támogatást összeegyeztethetőnek tekinthetné.

| (231) | A beruházási és működési támogatás, amelyet Lengyelország nyújtott vagy szándékozik nyújtani a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. részére, nem összeegyeztethető a belső piaccal. Lengyelország a szóban forgó állami támogatást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtotta. |
| --- | --- |

(231)

A beruházási és működési támogatás, amelyet Lengyelország nyújtott vagy szándékozik nyújtani a Gdynia-Kosakowo repülőtér Zrt. részére, nem összeegyeztethető a belső piaccal. Lengyelország a szóban forgó állami támogatást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtotta.

6.   VISSZATÉRÍTÉS

| (232) | Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető, akkor az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság jogosult dönteni arról, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie a támogatást vagy módosítania kell azt (61). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság határozata által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (62). Ezzel összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy ezt a célkitűzést teljesítettnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatással nyújtott összegeket, ezáltal elveszítve azt az előnyt, amelyet a piacon versenytársaival szemben élvezett, és a támogatás nyújtása előtti helyzet helyreáll (63). |
| --- | --- |

(232)

Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető, akkor az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság jogosult dönteni arról, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie a támogatást vagy módosítania kell azt (61). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság határozata által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (62). Ezzel összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy ezt a célkitűzést teljesítettnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatással nyújtott összegeket, ezáltal elveszítve azt az előnyt, amelyet a piacon versenytársaival szemben élvezett, és a támogatás nyújtása előtti helyzet helyreáll (63).

| (233) | Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban a 659/1999/EK tanácsi rendelet (64) 14. cikke úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(233)

Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban a 659/1999/EK tanácsi rendelet (64) 14. cikke úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

| (234) | Ezért a fent említett állami támogatást vissza kell téríteni a lengyel hatóságoknak, amennyiben már kifizetésre került, |
| --- | --- |

(234)

Ezért a fent említett állami támogatást vissza kell téríteni a lengyel hatóságoknak, amennyiben már kifizetésre került,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Lengyelország által 2007. augusztus 28. és 2013. június 17. között jogtalanul, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. javára 91 714 000 PLN összegű tőkeinjekciók formájában megvalósított állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(2)   A Lengyelország tervei szerint a Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. javára 2013. június 17-ét követően a Gdynia-Kosakowo katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakítása céljára nyújtandó állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Ezért az állami támogatás nem valósítható meg.

2. cikk

(1)   Lengyelország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást.

(2)   A visszafizetendő összegek tartalmazzák a második albekezdésben felsorolt időpontoktól a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat.

A visszafizetendő összegeket az alábbi időpontokban bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére:

| a) | 50 000 PLN 2007. augusztus 28-án; |
| --- | --- |

a)

50 000 PLN 2007. augusztus 28-án;

| b) | 200 000 PLN 2008. március 4-én; |
| --- | --- |

b)

200 000 PLN 2008. március 4-én;

| c) | 500 000 PLN 2008. szeptember 11-én; |
| --- | --- |

c)

500 000 PLN 2008. szeptember 11-én;

| d) | 1 345 000 PLN 2009. július 28-án; |
| --- | --- |

d)

1 345 000 PLN 2009. július 28-án;

| e) | 4 361 000 PLN 2010. december 8-án; |
| --- | --- |

e)

4 361 000 PLN 2010. december 8-án;

| f) | 25 970 000 PLN 2011. július 8-án; |
| --- | --- |

f)

25 970 000 PLN 2011. július 8-án;

| g) | 1 779 000 PLN 2011. szeptember 1-jén; |
| --- | --- |

g)

1 779 000 PLN 2011. szeptember 1-jén;

| h) | 31 009 000 PLN 2012. április 25-én; |
| --- | --- |

h)

31 009 000 PLN 2012. április 25-én;

| i) | 6 469 000 PLN 2013. május 27-én; |
| --- | --- |

i)

6 469 000 PLN 2013. május 27-én;

| j) | 20 031 000 PLN 2013. június 17-én. |
| --- | --- |

j)

20 031 000 PLN 2013. június 17-én.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (65) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   E határozat kihirdetésének időpontjától Lengyelország beszüntet minden, az 1. cikk (2) bekezdésében említett folyamatban lévő támogatáskifizetést.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Lengyelország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   E határozat közlésétől számított két hónapon belül Lengyelország benyújtja a következő információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Lengyelország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás visszavételének teljesítéséig. A Bizottság kérésére Lengyelország azonnal benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Továbbá Lengyelország részletes adatokat szolgáltat azokról a támogatási összegekről és kamatokról, amelyeket a kedvezményezett már visszafizetett.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. február 11-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 243., 2013.8.23., 25. o.

1

(2)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei és az EUMSZ 107. és 108. cikkei lényegében azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bizonyos, szóhasználatra vonatkozó változtatásokat is bevezetett, mint például a „Közösség” kifejezés „Unió”-val, valamint a „közös piac” kifejezés „belső piac”-cal történő felváltása. E határozat az EUMSZ szóhasználatát követi.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  A választott útvonaltól függően a gdyniai és gdanski repülőtér közötti távolság autóúton 26–29 km; forrás: Google térképek, Bing térképek. A gdanski repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője a Gdansk Lech Wałęsa repülőtér Zrt., amely egy közjogi szervezetek által alapított vállalat. A vállalat részvénytőkéje a következők szerint oszlik meg: Gdansk város (32 %), Pomorskie vajdaság (32 %), „Lengyel Repülőterek” Állami Vállalat (31 %), Sopot város (3 %) és Gdynia város (2 %). A Gdansk Lech Wałęsa repülőtér (a továbbiakban: gdanski repülőtér) Lengyelország harmadik legnagyobb repülőtere. 2012-ben 2,9 millió utast szolgált ki (2,7 millió utast menetrend szerinti légi járatokon, és 0,2 millió utast charterjáratokon).

4

Az alábbi nyolc légitársaság indít menetrend szerinti légi járatokat a gdanski repülőtérről (2014. január): Wizzair (22 célállomás), Ryanair (7 célállomás), Eurolot (4 célállomás), LOT (2 célállomás), Lufthansa (2 célállomás), SAS (2 célállomás), Air Berlin (1 célállomás), Norwegian (1 célállomás). Amióta 2012 májusában megnyílt az új terminál, a gdanski repülőtér évente 5 millió utas kiszolgálására képes. A Lengyelország által nyújtott tájékoztatás szerint a terminál kibővítésének köszönhetően (melyet 2013-2015-re terveznek) a repülőtér kapacitása évi 7 millió utasra fog nőni. A gdanski repülőtéren végrehajtott befektetést többek között állami támogatásból finanszírozták (lásd a Bizottság 2008-ban hozott határozatát az N 153/08 számú állami támogatás ügyében – 1,7 millió EUR [HL C 46., 2009.2.25., 7. o.]; a Bizottság 2009-ben hozott határozatát az N 472/08 számú állami támogatás ügyében, amelynek eredményeképp Lengyelország 33 millió EUR összeget juttatott a gdanski repülőtérnek [HL C 79., 2009.4.2., 2. o.]).

(5)  A már létező Gdynia-Oksywie katonai repülőtér a Gdynia város és Kosakowo önkormányzat között húzódó határon helyezkedik el.

5

(6)  A megállapodást Pomeránia hatóságai, Gdansk, Gdynia és Sopot város, Kosakowo önkormányzata, a lengyel kormány képviselői (a pomerániai vajdaság, a Honvédelmi Minisztérium és a Közlekedési Minisztérium), valamint a gdanski repülőtér írták alá.

6

(7)  Az e határozat céljaira alkalmazott EUR/PLN átváltási árfolyam: 1 EUR = 4 PLN, amely megegyezik a 2010-es átlagos heti átváltási árfolyammal. Forrás: Eurostat.

7

(8)  Lengyelország azon a véleményen van, hogy az állami hatáskörbe tartozó feladatokhoz kapcsolódó beruházás magában foglalja a tűzoltók, a vámtisztviselők, a repülőtéri biztonsági szolgálat, valamint a rendőrség és határőrség céljaira szolgáló épületeket és berendezéseket, a repülőteret körülvevő, videomegfigyelő rendszerrel felszerelt kerítést stb.

8

(9)  Névértéken.

9

(10)  A nettó jelenérték azt mutatja, hogy egy adott projekt megtérülése meghaladja-e a(z) (alternatív) tőkeköltségeket. A projekt akkor tekinthető gazdaságilag életképes beruházásnak, ha pozitív nettó jelenértéket eredményez. A(z) (alternatív) tőkeköltségeknél alacsonyabb megtérülést eredményező beruházások gazdaságilag nem életképesek. A(z) (alternatív) tőkeköltségek a diszkontrátában jelennek meg.

10

(11)  A végérték egy örökösen stabil növekedési ráta mellett létrejövő összes későbbi cash flow jelenértéke (vagyis a repülőtér-üzembentartó sajáttőkeértéke a benyújtott üzleti terv utolsó évében).

11

(12)  A Bizottság közleménye – A repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások (HL C 312., 2005.12.9., 1. o.).

12

(13)  A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.).

13

(14)  Az IRR a befektetőnek a befektetett tőkén elért megtérülését/nyereségét mutatja.

14

(15)  Az akkor érvényes szabályokat a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.) határozta meg.

15

(16)  A beruházási projekt főterve megjelölte a repülőtér átalakításához szükséges különböző intézkedéseket.

16

(17)  Az FCFF-értéket a cég adózás és kamatfizetés előtti eredményének (EBIT) kiszámítására használják, hozzáadva az értékcsökkenést és amortizációt (mivel ezek nem készpénz jellegű ráfordítások), és levonva a beruházási igényeket, a működő tőke és az adók változásait (lásd a 2010-es MEIP elemzés 5. táblázatát).

17

(18)  Az FCFF-számítások a 2010–2040 közötti tervezési időszakban várható pénzáramlási értékekre (a cégből ki és a cégbe be) alapulnak. A pénzáramlási értékek az üzleti terven, valamint annak a forgalomra, díjakra, működési költségekre, valamint tőkekiadásokra vonatkozó feltételezéseire alapulnak. Így az FCFF-számítások során figyelembe veszik a repülőtér átalakítására tervezett összes tőkekiadást.

18

(19)  A súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) az az összeg, amelyet a vállalatnak ki kell fizetnie valamennyi értékpapír-tulajdonosának eszközei finanszírozása érdekében.

19

(20)  Ez az összeg [...] % kockázatmentes értéken, [...] % hitelkockázati díjon, 19 % társasági adón, [...] béta-értéken, [...] % piaci árfolyam díjon, valamint [...] % idegen és [...] % saját tőkéből álló tőkeszerkezeten alapul (lásd a 2010-es MEIP elemzés 4.4. pontját a 21. oldalon). A Bizottság megállapítja, hogy a Lengyelország által benyújtott számítások alapján úgy tűnik, hogy a MEIP elemzés elkészítéséhez csökkenő hozamgörbével rendelkező WACC-értéket használtak.

20

(21)  A végértéket [...] %-os stabil növekedési feltételezésre alapozták.

21

(22)  A kockázatmentes értéket [...] %-ra növelték, a béta-értéket pedig [...]-ra emelték. A tőkeszerkezetet az idegentőke-részesedés ([...]%) növelésével és a sajáttőke-részesedés csökkentésével módosították.

22

(23)  FCFE = FCFF + felvett hitelek és kölcsönök – visszafizetett hitelek és kölcsönök – hitelek és kölcsönök kamatai. Az FCFF módszerrel összevetve az FCFE értékéből levonásra kerül a tőke megtérülési rátája, amely mindig magasabb, mint a súlyozott átlagos tőkeköltség. Az eredmény szerint a nettó jelenérték megmutatja, hogy a beruházás megtérülésének mely része elérhető a részvényesek (tőkebefektetők) számára. Ezért az FCFE alapján kiszámolt nettó jelenérték nem tükrözi a beruházás teljes megtérülését, vagyis a részvényesek és a hitelezők számára való megtérülést.

23

levonásra kerül a tőke megtérülési rátája

(24)  A repülőtéri vállalatok és repülőtéri szolgáltatásokat nyújtó vállalatok jellemző finanszírozási struktúrája közötti különbségek megjelenítése érdekében a sajáttőke-arányos megtérülést az átlagok kiszámítása előtt megemelték.

24

(25)  A kockázatmentes értéket [...] %-ra csökkentették, a béta-értéket pedig [...]-ra csökkentették.

25

(26)  Hármasváros olyan városi térség, amely három nagyvárost (Gdansk, Gdynia és Sopot) foglal magában a pomerániai régióban. Jelenleg három repülőtér működik Hármasváros térségében: A gdanski Lech Wałęsa repülőtér, a Pruszcz Gdanskiban található katonai repülőtér és a Gdynia és Kosakowo határán fekvő katonai repülőtér (Gdynia-Oksywie).

26

(27)  A C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-3851. o.); a C-41/90. sz., Höfner és Elser ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-1979. o.); a C-244/94. sz., Fédération Française des Sociétés d’Assurances kontra Ministère de l’Agriculture et de la Pêche ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-4013. o.) és a C-55/96. sz., Munkaügyi Központ ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-7119. o.).

27

Bizottság

Olaszország

Höfner és Elser

Fédération Française des Sociétés d’Assurances

Ministère de l’Agriculture et de la Pêche ügyben hozott ítélet

Munkaügyi Központ

(28)  C-118/85. sz. ügy, Bizottság kontra Olaszország (EBHT 1987., I-2599. o.); C-35/96. sz. ügy, Bizottság kontra Olaszország (EBHT 1998., I-3851. o.)

28

Bizottság

Olaszország

Bizottság

Olaszország

(29)  Flughafen Leipzig-Halle GmbH és Mitteldeutsche Flughafen AG kontra Bizottság (T-455/08) és Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt kontra Bizottság (T-443/08) egyesített ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., II-01311. o.), amelyet megerősített a Bíróság C-288/11. sz. Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (2012., az EBHT-ban még nem tették közzé); lásd még a T-128/89. sz. Aéroports de Paris kontra Bizottság ügyet (EBHT 2000., II-3929. o.), amelyet megerősített a Bíróság C-82/01P. sz. ügyben (EBHT 2002., I-9297. o.), és a T-196/04. sz. Ryanair kontra Bizottság (EBHT 2008., II-3643. o.) ügyben hozott ítélete.

29

Flughafen Leipzig-Halle GmbH és Mitteldeutsche Flughafen AG

Bizottság

Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt

Bizottság

Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle

Bizottság

Aéroports de Paris

Bizottság

Ryanair

Bizottság

(30)  C-159/91. sz. és C-160/91. sz. ügy, Poucet kontra AGV és Pistre kontra Cancave (EBHT 1993., I-637. o.)

30

Poucet

AGV

Pistre

Cancave

(31)  C-364/92. sz. SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol ügy (EBHT 1994., I-43. o.)

31

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(32)  A Bizottság 2013. március 19-i határozata az N309/2002. számú állami támogatásról – A légi közlekedés védelme – a 2001. szeptember 11-i merényletek következtében felmerülő költségek kompenzálása

32

(33)  C-343/95. sz. Cali & Figli kontra Servizi ecologici porto di Genova ügy (EBHT 1997., I-1547. o.); a Bizottság 2013. március 19-i határozata az N309/2002. számú állami támogatásról; a Bizottság 2002. október 16-i határozata az N438/02. számú állami támogatásról – A belga kikötők üzemeltetőinek állami hatáskörbe tartozó feladatok ellátásáért nyújtott támogatások.

33

Cali & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

(34)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

34

(35)  Lásd különösen a C-364/92. sz. SAT/Eurocontrol ügyet (EBHT 1994., I-43. o., 30. pont) és a C-113/07. sz. P Selex Sistemi Integrati kontra Bizottság ügyet (EBHT 2009., I-2207. o., 71. pont).

35

SAT/Eurocontrol

P Selex Sistemi Integrati

Bizottság

(36)  Lásd többek között: C-172/03. sz. Wolfgang Heiser kontra Finanzamt Innsbruck (EBHT 2005., I-01627. o., 36. pont, és az idézett ítélkezési gyakorlat.

36

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(37)  Légiközlekedési törvény (Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze [Dz. U. 2002., 130. sz., 1112. poz., módosított változatában]), lásd többek között a 74. és 84. cikket.

37

Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze

(38)  C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 2002., I-4397. o.)

38

Franciaország

Bizottság

(39)  A T-267/08 és T-279/08. sz. Nord-Pas-de-Calais egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítélet (EBHT 2011., II-01999. o., 108. pont).

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  C-305/89. sz. Olaszország kontra Bizottság („Alfa Romeo”) ügy (EHBT 1991., I-1603. o.; T-296/97. sz. Alitalia kontra Bizottság ügy (EHBT 2000., II-3871. o.)

40

Olaszország

Bizottság

Alfa Romeo

Alitalia

Bizottság

(41)  40/85. sz. Belgium kontra Bizottság ügy (EBHT 1986., I-2321. o.)

41

Belgium

Bizottság

(42)  Bár a Bizottság felkérte a lengyel hatóságokat, hogy nyújtsák be a számítások alapjául szolgáló Excel-táblázatokat a képletekkel együtt, a lengyel hatóságok a képletek nélkül nyújtották be az Excel-táblázatokat.

42

(43)  Lásd a 38. lábjegyzetet.

43

(44)  C-124/10P. sz. Európai Bizottság kontra Électricité de France (EDF) ügy (2012., az EBHT-ban még nem tették közzé, 85. pont)

44

Európai Bizottság

Électricité de France

(45)  Lásd a 2012-es MEIP elemzés 4.7.5. pontját. A Lengyelországtól kapott észrevételek szerint 2009. június 26-án a gdyniai repülőtérbe eszközölt tőkeinjekciók összege 1,691 millió PLN (kb. 423 000 EUR) volt. A projekt előkészítése során vállalt különböző tanulmányok finanszírozására csak [...] millió PLN (kb. [...] EUR) került felhasználásra.

45

(46)  A 2011. március 11-én kötött megállapodás elrendeli, hogy a 2011–2013 közötti időszakban Gdynia összesen 59,048 millió PLN (14,8 millió EUR) pénzbeli hozzájárulást nyújtson, és Kosakowo nem pénzbeli hozzájárulást nyújtson (az éves bérleti díjak elcserélése részvényekre) a 2011–2040 közötti időszakban.

46

(47)  Ez a sajáttőkeérték a 2012–2040 közötti időszak pénzáramlásainak nettó jelenértékét és a repülőtér-üzembentartó 2040-re kiszámolt diszkontált végértékét foglalja magában.

47

(48)  Lásd például a 2009. június 3-i C(2009) 4445 bizottsági határozatot a közösségi pénzügyi támogatások nyújtásáról a transzeurópai közlekedési hálózatok terén.

48

(49)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

49

(50)  A főterv elkészítésére 2010 februárjában adtak megbízást, és 2010 novemberében került átadásra.

50

(51)  A gdanski repülőtér utasforgalma (évi ezer utas)

51

| Tényleges utasszám: |
| --- |
| Év | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Utas | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Tervezett utasszám-alakulás: |
| Év | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Utas | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Tényleges utasszám:

Év

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Utas

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Tervezett utasszám-alakulás:

Év

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Utas

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(52)  Diszkont légitársaságok: 64,5 %, charterjáratok: 7,5 %. Ez az arány 2009-ben és 2011-ben is 70 % volt.

52

(53)  Bydgoszczi repülőtér: A standard indulóutasdíj 30 PLN (7,5 EUR); a standard leszállási díj 45 PLN/tonna (11,25 EUR) a maximális felszállósúly első 2 tonnája után, 40 PLN/tonna (10 EUR) a maximális felszállósúly 2–15 tonna közötti része után, 35 PLN/tonna (8,75 EUR) a maximális felszállósúly 15–40 tonna közötti része után, 30 PLN/tonna (7,5 EUR) a maximális felszállósúly 40–60 tonna közötti része után, 25 PLN/tonna (6,25 EUR) a maximális felszállósúly 60–80 tonna közötti része után és 20 PLN/tonna (5 EUR) minden további tonna után 80 tonna maximális felszállósúly felett; a standard parkolási díj 8 PLN/tonna/24 óra (2 EUR; az első 4 óra ingyenes). Kedvezmények: az utasdíjakon 5 %-tól (ha egy légi fuvarozónak havonta 100–300 utasa indul a Bydgoszczi repülőtérről) 50 %-ig (ha egy légi fuvarozónak havonta több mint 8 000 utasa indul a Bydgoszczi repülőtérről) terjedő kedvezmény lehet; leszállási díj – 50 %-os kedvezmény egy csatlakozás első 12 hónapjában, 50 %-os kedvezmény 14.00 és 20.00 óra közötti leszállás esetén; leszállási és parkolási díjak: 10 % a havi 4–10 járatot üzemeltető fuvarozóknak, 15 % a havi 11–30 járatot, és 20 % a havonta több mint 31 járatot üzemeltető fuvarozóknak. Szczecini repülőtér: A standard indulóutasdíj 35 PLN (8,75 EUR); a standard leszállási díj 70 PLN/tonna (17,5 EUR); a standard parkolási díj 8 PLN/tonna/24 óra (az első 2 óra ingyenes). Kedvezmények: 20 %-tól (ha egy fuvarozó hetente több mint 800 ülést kínál induló utasoknak) 90 %-ig (ha több mint 1 300 ülést kínálnak).

53

(54)  A diszkont légitársaságokra kiszabott utasdíjak kiszámítása.

54

(55)  Lásd az 54. lábjegyzetet.

55

(56)  Mivel a MEIP elemzés 2012 júniusában készült, az elemzés ezen az időponton alapul.

56

(57)  A sajáttőke-befektetésre vonatkozó döntések értékelésére széles körben használt módszer a vállalat sajáttőkeértékének megállapítása. A sajáttőkeérték a vállalat értéke, amely a tulajdonosok és részvényesek rendelkezésére áll. Kiszámításához össze kell adni a tőkebefektetők számára elérhető összes, a megfelelő megtérülési rátán diszkontált jövőbeni pénzforgalmat. Az általánosan használt diszkontráta a sajáttőke-költség, amely a pénzáramlások kockázatát tükrözi.

57

(58)  A gdanski, bydgoszczi és szczecini repülőtéren alkalmazott díjakon felül a Bizottság elemezte a 2012 decembere óta működő lublini regionális repülőtér díjait is. A lublini repülőtéren alkalmazott standard indulóutasdíj 34 PLN (8,5 EUR); a standard leszállási díj 36 PLN/tonna; a standard parkolási díj 15 PLN/tonna/24 óra (az első 4 óra ingyenes). Ha egy légi fuvarozó operatív bázist nyit a lublini repülőtéren, az indulóutasdíj 4,21 PLN (1,05 EUR) és 5,76 PLN (1,44 EUR) között van az első 5 menetrendi időszakban (2,5 év); 99 % engedményt adnak a parkolási és leszállási díjakból. 5 menetrendi időszak eltelte után az új csatakozásokra kedvezményeket adnak. Az utas-, leszállási és parkolási díjakból adott engedmények mértéke 95 %-tól – adott csatlakozás első évében – 25–67 %-ig – az ötödik évben – terjed (az utasszámtól függően). Az ötödik év után 60 %-os engedmény jár, ha a légi fuvarozó több mint 250 000 induló utast szolgál ki a lublini repülőtéren.

58

(59)  T-214/95 sz., Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügy (EBHT 1998., II-717. o.)

59

Het Vlaamse Gewest

Bizottság

(60)  T-109/01. sz. Fleuren Compost kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., II-127. o.)

60

Fleuren Compost

Bizottság

(61)  A C-70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet 13. pontja.

61

Bizottság kontra Németország

(62)  A C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet 75. pontja.

62

Spanyolország kontra Bizottság

(63)  A C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 64–65. pontja.

63

Belgium kontra Bizottság

(64)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

64

(65)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

65

---

MELLÉKLET

Információk a felvett, a visszatérítendő és a már visszatérített támogatási összegekről

| A kedvezményezett azonosító adatai | A teljes felvett összeg (1) | A teljes visszatérítendő összeg (1)

  (Tőke) | Már visszatérített teljes összeg (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőke | Visszatérítési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett azonosító adatai

A teljes felvett összeg (1)

A teljes visszatérítendő összeg (1)

(Tőke)

Már visszatérített teljes összeg (1)

Tőke

Visszatérítési kamat

---

(1)  Millió nemzeti fizetőeszközben.

---

| 12.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/89

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. március 11.)

a Dánia által az ingatlannal kapcsolatos eszközök FIH-ról az FSC számára történő átruházása érdekében végrehajtott SA.34445. (12/C.) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 1280. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/884/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Dánia 2009. június 30-án 1,9 milliárd DKK értékű hibrid alapvetőtőke-injekciót nyújtott az FIH Erhvervsbank A/S és leányvállalatai („FIH”) számára az állam által nyújtott tőkeinjekciókról szóló dán törvény (2) értelmében. |
| --- | --- |

(1)

Dánia 2009. június 30-án 1,9 milliárd DKK értékű hibrid alapvetőtőke-injekciót nyújtott az FIH Erhvervsbank A/S és leányvállalatai („FIH”) számára az állam által nyújtott tőkeinjekciókról szóló dán törvény (2) értelmében.

| (2) | 2012. március 6-án Dánia bejelentést tett az FIH támogatására irányuló intézkedéscsomagról. 2012. június 29-i határozatával („a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat”) (3) a Bizottság ezen intézkedéseket (4) ideiglenesen jóváhagyta és a belső piaccal összeegyeztethetőnek találta. |
| --- | --- |

(2)

2012. március 6-án Dánia bejelentést tett az FIH támogatására irányuló intézkedéscsomagról. 2012. június 29-i határozatával („a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat”) (3) a Bizottság ezen intézkedéseket (4) ideiglenesen jóváhagyta és a belső piaccal összeegyeztethetőnek találta.

| (3) | A Bizottság ezzel egyidőben megindította az Európai Unió működéséről szóló szerződés („a Szerződés”) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az intézkedések megfelelőségével, a támogatás szükséges minimumra korlátozásával és a bank saját hozzájárulásával, különösen az FIH javára végrehajtott értékvesztett eszközt érintő intézkedésekért fizetett potenciálisan alacsony javadalmazással kapcsolatban fennálló kétségek miatt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság ezzel egyidőben megindította az Európai Unió működéséről szóló szerződés („a Szerződés”) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az intézkedések megfelelőségével, a támogatás szükséges minimumra korlátozásával és a bank saját hozzájárulásával, különösen az FIH javára végrehajtott értékvesztett eszközt érintő intézkedésekért fizetett potenciálisan alacsony javadalmazással kapcsolatban fennálló kétségek miatt.

| (4) | Az FIH 2012. július 2-án visszafizette az 1,9 milliárd DKK tőkét, amelyet az állam által nyújtott tőkeinjekciókról szóló dán törvény alapján 2009-ben kapott (5). |
| --- | --- |

(4)

Az FIH 2012. július 2-án visszafizette az 1,9 milliárd DKK tőkét, amelyet az állam által nyújtott tőkeinjekciókról szóló dán törvény alapján 2009-ben kapott (5).

| (5) | A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozattal összhangban Dánia szerkezetátalakítási tervet nyújtott be 2013. január 4-én (6), amelyet a későbbiekben módosított. Dánia a terv („a szerkezetátalakítási terv”) utolsó frissítését 2013. június 24-én nyújtotta be. |
| --- | --- |

(5)

A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozattal összhangban Dánia szerkezetátalakítási tervet nyújtott be 2013. január 4-én (6), amelyet a későbbiekben módosított. Dánia a terv („a szerkezetátalakítási terv”) utolsó frissítését 2013. június 24-én nyújtotta be.

| (6) | Dánia 2014. február 3-án az FIH szerkezetátalakításának feltételeit meghatározó feltételjegyzéket nyújtott be, amelynek végrehajtására Dánia kötelezettséget vállalt (a „kötelezettségvállalások”). |
| --- | --- |

(6)

Dánia 2014. február 3-án az FIH szerkezetátalakításának feltételeit meghatározó feltételjegyzéket nyújtott be, amelynek végrehajtására Dánia kötelezettséget vállalt (a „kötelezettségvállalások”).

| (7) | A dán hatóságok további információkat szolgáltattak 2012. június 30. és 2014. február 3. között. |
| --- | --- |

(7)

A dán hatóságok további információkat szolgáltattak 2012. június 30. és 2014. február 3. között.

| (8) | Dánia sürgősségi okokból kivételesen tudomásul veszi, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el (7). |
| --- | --- |

(8)

Dánia sürgősségi okokból kivételesen tudomásul veszi, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el (7).

2.   LEÍRÁS

2.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (9) | Az FIH a dán banki jogszabályok által szabályozott és a dán pénzügyi felügyeleti hatóság („FSA”) által felügyelt részvénytársaság. 1958-ban alapították és székhelye Dániában, Koppenhágában található. Teljes mértékben az FIH Holding A/S („FIH Holding”) tulajdonában van. |
| --- | --- |

(9)

Az FIH a dán banki jogszabályok által szabályozott és a dán pénzügyi felügyeleti hatóság („FSA”) által felügyelt részvénytársaság. 1958-ban alapították és székhelye Dániában, Koppenhágában található. Teljes mértékben az FIH Holding A/S („FIH Holding”) tulajdonában van.

| (10) | Az FIH Group az FIH Holdingból és az FIH Erhvervsbankból áll, az utóbbi teljes mértékben tulajdonolt leányvállalataival együtt. Ezek a leányvállalatok a következők: az FIH Partners A/S (amely a vállalati pénzügyek üzletágat foglalja magában), az FIH Kapital Bank A/S („FIH Kapital Bank”) (8), az FIH Realkredit A/S, amely egy jelzáloghitel-intézet, valamint az FIH Leasing és Finans A/S. Az FIH tevékenységei három szegmensből állnak: banki (9), piaci (10) és vállalati pénzügyek üzletág (11). |
| --- | --- |

(10)

Az FIH Group az FIH Holdingból és az FIH Erhvervsbankból áll, az utóbbi teljes mértékben tulajdonolt leányvállalataival együtt. Ezek a leányvállalatok a következők: az FIH Partners A/S (amely a vállalati pénzügyek üzletágat foglalja magában), az FIH Kapital Bank A/S („FIH Kapital Bank”) (8), az FIH Realkredit A/S, amely egy jelzáloghitel-intézet, valamint az FIH Leasing és Finans A/S. Az FIH tevékenységei három szegmensből állnak: banki (9), piaci (10) és vállalati pénzügyek üzletág (11).

| (11) | 2012. december 31-től az FIH Holding a részvényei 48,8 %-át tulajdonló dán munkaerő-piaci kiegészítő nyugdíjalap, a részvényei 48,8 %-át tulajdonló PF I A/S (12) és a részvényei 2,3 %-át tulajdonló igazgatótanács és vezető alkalmazottak tulajdonában van; az FIH Holding a részvények 0,1 %-át birtokolja. |
| --- | --- |

(11)

2012. december 31-től az FIH Holding a részvényei 48,8 %-át tulajdonló dán munkaerő-piaci kiegészítő nyugdíjalap, a részvényei 48,8 %-át tulajdonló PF I A/S (12) és a részvényei 2,3 %-át tulajdonló igazgatótanács és vezető alkalmazottak tulajdonában van; az FIH Holding a részvények 0,1 %-át birtokolja.

| (12) | 2011 végén az FIH Group mérlegfőösszege 84,16 milliárd DKK (11,28 milliárd EUR) volt, teljestőke-megfelelési mutatója (13) 17,8 % volt, amely 21,2 %-ra nőtt 2012. december 31-ig. 2012. december 31-én az FIH mérlegfőösszege 60,76 milliárd DKK (8,1 milliárd EUR) volt (14) és 29,84 milliárd DKK (3,98 milliárd EUR) kockázattal súlyozott eszközzel („RWA”) rendelkezett. |
| --- | --- |

(12)

2011 végén az FIH Group mérlegfőösszege 84,16 milliárd DKK (11,28 milliárd EUR) volt, teljestőke-megfelelési mutatója (13) 17,8 % volt, amely 21,2 %-ra nőtt 2012. december 31-ig. 2012. december 31-én az FIH mérlegfőösszege 60,76 milliárd DKK (8,1 milliárd EUR) volt (14) és 29,84 milliárd DKK (3,98 milliárd EUR) kockázattal súlyozott eszközzel („RWA”) rendelkezett.

| (13) | Az FIH a 10 millió DKK (1,34 millió EUR) összeget meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező dán vállalkozásoknak nyújtott középtávú finanszírozásra, továbbá kockázatkezeléssel kapcsolatos tanácsadói és vállalati pénzügyi szolgáltatásokra szakosodott, szűk piaci szegmensekre koncentráló bank. Az FIH banki tevékenységei eredetileg az alábbi három szegmenst ölelték fel: ingatlanfinanszírozás, akvíziciófinanszírozás, vállalati banki üzletág. |
| --- | --- |

(13)

Az FIH a 10 millió DKK (1,34 millió EUR) összeget meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező dán vállalkozásoknak nyújtott középtávú finanszírozásra, továbbá kockázatkezeléssel kapcsolatos tanácsadói és vállalati pénzügyi szolgáltatásokra szakosodott, szűk piaci szegmensekre koncentráló bank. Az FIH banki tevékenységei eredetileg az alábbi három szegmenst ölelték fel: ingatlanfinanszírozás, akvíziciófinanszírozás, vállalati banki üzletág.

| (14) | Az FIH a működő tőke (15) alapján Dánia hatodik legnagyobb bankját alkotta a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat idején, amely több mint 2 000 banki ügyfélnek nyújtott csoportszinten szolgáltatást. Az FIH banki és jelzálog-hitelezés területén betöltött piaci részesedését abban az időben 1,7 %-ra becsülték. A kkv- és vállalati hitelezés területén 2,5 %-os piaci részesedése volt. Az FIH piaci részesedése a vállalatoknak (mind a bankoknak, mind a jelzáloghitelbankoknak) történő hitelezés piacán 2,1 % volt 2012 júniusában. |
| --- | --- |

(14)

Az FIH a működő tőke (15) alapján Dánia hatodik legnagyobb bankját alkotta a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat idején, amely több mint 2 000 banki ügyfélnek nyújtott csoportszinten szolgáltatást. Az FIH banki és jelzálog-hitelezés területén betöltött piaci részesedését abban az időben 1,7 %-ra becsülték. A kkv- és vállalati hitelezés területén 2,5 %-os piaci részesedése volt. Az FIH piaci részesedése a vállalatoknak (mind a bankoknak, mind a jelzáloghitelbankoknak) történő hitelezés piacán 2,1 % volt 2012 júniusában.

| (15) | Az FIH Group gyengén teljesített az elmúlt években. 2009. június 25-én jelentkezett a dán feltőkésítési programba (16) és 2009. június 30-án az állam részéről kötelezvény formájában 1,9 milliárd DKK értékű hibrid alapvetőtőke-injekcióban részesült. A kötelezvény éves kamata 11,46 %-ot ért el. Az FIH Group a teljes 2009. év alatt 148 millió DKK (19,9 millió EUR) adózás előtti veszteségről számolt be. |
| --- | --- |

(15)

Az FIH Group gyengén teljesített az elmúlt években. 2009. június 25-én jelentkezett a dán feltőkésítési programba (16) és 2009. június 30-án az állam részéről kötelezvény formájában 1,9 milliárd DKK értékű hibrid alapvetőtőke-injekcióban részesült. A kötelezvény éves kamata 11,46 %-ot ért el. Az FIH Group a teljes 2009. év alatt 148 millió DKK (19,9 millió EUR) adózás előtti veszteségről számolt be.

| (16) | Habár az FIH Groupnak 316 millió DKK (42,5 millió EUR) adózás előtti nyeresége volt 2010-ben, ez a nyereség főleg a piaci érték egyszeri pozitív kiigazításából származott, ideértve egy közvetett holding nem realizált nyereségét. 2011-ben az FIH Group 1,27 milliárd DKK (170 millió EUR) adózás előtti veszteségről számolt be a hitelek miatti értékcsökkenés és a piaci érték negatív kiigazításai következtében. 2012. december 31-én 47 millió DKK (6,4 millió EUR) adózás előtti vesztesége volt. 2013 végére 95 millió DKK (12,8 millió EUR) adózás előtti nyereséget terveztek. 2013 harmadik negyedévében a folytatódó tevékenységekből származó adózás előtti nyereség 23,2 millió DKK (3,09 millió EUR) volt. A FIH 20,1 millió DKK (2,71 millió EUR) folytatódó tevékenységekből származó adózás utáni veszteségről számolt be 2012-ben. |
| --- | --- |

(16)

Habár az FIH Groupnak 316 millió DKK (42,5 millió EUR) adózás előtti nyeresége volt 2010-ben, ez a nyereség főleg a piaci érték egyszeri pozitív kiigazításából származott, ideértve egy közvetett holding nem realizált nyereségét. 2011-ben az FIH Group 1,27 milliárd DKK (170 millió EUR) adózás előtti veszteségről számolt be a hitelek miatti értékcsökkenés és a piaci érték negatív kiigazításai következtében. 2012. december 31-én 47 millió DKK (6,4 millió EUR) adózás előtti vesztesége volt. 2013 végére 95 millió DKK (12,8 millió EUR) adózás előtti nyereséget terveztek. 2013 harmadik negyedévében a folytatódó tevékenységekből származó adózás előtti nyereség 23,2 millió DKK (3,09 millió EUR) volt. A FIH 20,1 millió DKK (2,71 millió EUR) folytatódó tevékenységekből származó adózás utáni veszteségről számolt be 2012-ben.

| (17) | 2009-ben és 2010-ben a Moody’s A2-ről Baa3-ra rontotta az FIH minősítését. 2010-ben az FIH tulajdonosai (az Izlandi Pénzügyi Felügyelő Hatóság és az Izlandi Központi Bank) (17) beleegyeztek az FIH-ban birtokolt részvényeik jelenlegi tulajdonosoknak történő eladásába. Az új tulajdonosi összetételtől azt várták, hogy az FIH hitelminősítésének jelentős javulását eredményezi, mert a Kaupthing Bank hf korábban betöltött tulajdonosi szerepe volt a Moody’s FIH-val kapcsolatban fennálló egyik legfőbb aggodalma. Azonban, főleg az FIH-ra jellemző körülmények, mint pl. a kormány által garantált kötvénykibocsátások refinanszírozása, a hitelminőség és az ingatlanszektornak való kitettség következtében a Moody’s 2011-ben az FIH minősítését negatív kilátásokkal B1-re rontotta. |
| --- | --- |

(17)

2009-ben és 2010-ben a Moody’s A2-ről Baa3-ra rontotta az FIH minősítését. 2010-ben az FIH tulajdonosai (az Izlandi Pénzügyi Felügyelő Hatóság és az Izlandi Központi Bank) (17) beleegyeztek az FIH-ban birtokolt részvényeik jelenlegi tulajdonosoknak történő eladásába. Az új tulajdonosi összetételtől azt várták, hogy az FIH hitelminősítésének jelentős javulását eredményezi, mert a Kaupthing Bank hf korábban betöltött tulajdonosi szerepe volt a Moody’s FIH-val kapcsolatban fennálló egyik legfőbb aggodalma. Azonban, főleg az FIH-ra jellemző körülmények, mint pl. a kormány által garantált kötvénykibocsátások refinanszírozása, a hitelminőség és az ingatlanszektornak való kitettség következtében a Moody’s 2011-ben az FIH minősítését negatív kilátásokkal B1-re rontotta.

| (18) | A hitelképesség 2011-es visszaminősítése összhangban volt az FIH-kötvények akkori piaci áraival, amelyek nem élvezték az állami garanciavállalás előnyeit: az FIH 2–4-éves adósságait az EURIBOR-hoz kötött azonos lejáratú swapügyletek fölött 600–700 bázispont kamatkülönbözettel árazták be. |
| --- | --- |

(18)

A hitelképesség 2011-es visszaminősítése összhangban volt az FIH-kötvények akkori piaci áraival, amelyek nem élvezték az állami garanciavállalás előnyeit: az FIH 2–4-éves adósságait az EURIBOR-hoz kötött azonos lejáratú swapügyletek fölött 600–700 bázispont kamatkülönbözettel árazták be.

2.2.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKET KIVÁLTÓ ESEMÉNYEK

| (19) | Az FIH 2011-ben és 2012-ben a 2012-ben és 2013-ban lejáró adósságaival kapcsolatos nehézségekre számított. Az ebből eredő finanszírozási kihívást főként az FIH hitelminősítésének romlása és a megváltozott tőkepiaci feltételek okozták (18). 2009 júliusában az FIH már összesen 50 milliárd DKK (6,31 milliárd EUR) likviditási segítségnyújtást kapott állami garanciavállalás formájában, amelyet teljes mértékben felhasznált. Továbbá az állam részéről 1,9 milliárd DKK (255 millió EUR) hibrid alapvetőtőke-injekcióban részesült a dán garanciarendszer keretében. 2011. december 31-én az FIH 41,7 milliárd DKK (5,56 milliárd EUR) értékben birtokolt kormány által garantált kötvényeket, amelyek a bank mérlegfőösszegének 49,94 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(19)

Az FIH 2011-ben és 2012-ben a 2012-ben és 2013-ban lejáró adósságaival kapcsolatos nehézségekre számított. Az ebből eredő finanszírozási kihívást főként az FIH hitelminősítésének romlása és a megváltozott tőkepiaci feltételek okozták (18). 2009 júliusában az FIH már összesen 50 milliárd DKK (6,31 milliárd EUR) likviditási segítségnyújtást kapott állami garanciavállalás formájában, amelyet teljes mértékben felhasznált. Továbbá az állam részéről 1,9 milliárd DKK (255 millió EUR) hibrid alapvetőtőke-injekcióban részesült a dán garanciarendszer keretében. 2011. december 31-én az FIH 41,7 milliárd DKK (5,56 milliárd EUR) értékben birtokolt kormány által garantált kötvényeket, amelyek a bank mérlegfőösszegének 49,94 %-át tették ki.

| (20) | Az FIH finanszírozási problémákkal nézett szembe ezen államilag garantált kötvények 2012-ben és 2013-ban esedékes lejárata miatt. Az FSA 2011 második felében úgy értékelte, hogy viszonylag nagy a kockázata, hogy az FIH a következő 12–18 hónapban nem fog tudni megfelelni a likviditási követelményeknek annak következtében, hogy várhatóan képtelen lesz működését a nyílt piacról finanszírozni. |
| --- | --- |

(20)

Az FIH finanszírozási problémákkal nézett szembe ezen államilag garantált kötvények 2012-ben és 2013-ban esedékes lejárata miatt. Az FSA 2011 második felében úgy értékelte, hogy viszonylag nagy a kockázata, hogy az FIH a következő 12–18 hónapban nem fog tudni megfelelni a likviditási követelményeknek annak következtében, hogy várhatóan képtelen lesz működését a nyílt piacról finanszírozni.

| (21) | A kialakulóban lévő likviditási problémák kezelése érdekében az FIH-nak jelentős mértékben csökkentenie kell mérlegfőösszegét. |
| --- | --- |

(21)

A kialakulóban lévő likviditási problémák kezelése érdekében az FIH-nak jelentős mértékben csökkentenie kell mérlegfőösszegét.

2.3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (22) | Az ekkor várhatóan az FIH előtt álló likviditási problémák megoldására Dánia 2012 júliusában az értékvesztett eszközre vonatkozó összetett intézkedést javasolt a problémás ingatlanfinanszírozással kapcsolatos eszközök FIH-ról az FIH Holding új leányvállalata („Newco”) számára történő átruházása céljából. Dánia ezzel egyidőben kötelezettséget vállalt arra, hogy a Newco részére szükség esetén finanszírozást és feltőkésítést biztosít. |
| --- | --- |

(22)

Az ekkor várhatóan az FIH előtt álló likviditási problémák megoldására Dánia 2012 júliusában az értékvesztett eszközre vonatkozó összetett intézkedést javasolt a problémás ingatlanfinanszírozással kapcsolatos eszközök FIH-ról az FIH Holding új leányvállalata („Newco”) számára történő átruházása céljából. Dánia ezzel egyidőben kötelezettséget vállalt arra, hogy a Newco részére szükség esetén finanszírozást és feltőkésítést biztosít.

| (23) | Az „intézkedések” (19) egy részvényvásárlási megállapodás (20) két fázisából és számos mellékmegállapodásból álltak, amelyek keretében az FIH Group körülbelül 17,1 milliárd DKK (2,3 milliárd EUR vagy az FIH átruházás idején rendelkezésre álló teljes eszközállománya értékének 28 %-a) értékű eszköze került átruházásra a Newco számára. Ezután a Newco-t (21) megvásárolta a dán Financial Stability Company („FSC”) (22), amely ezt követően a jóváhagyott dán felszámolási program (23) keretében szabályosan felszámolásra kerül, a program elveinek megfelelően (24). A felszámolási eljárás várhatóan 2016. december 31-ig fog tartani, de 2019. december 31-ig is elhúzódhat. Az FSC a Newco megvásárlására szánt 2 milliárd DKK tőkeösszeg szinte teljes egészét képes volt a 2009-ben az állam által az FIH-nak kötelezvény formájában nyújtott 1,9 milliárd DKK hibrid alapvető tőke (25) lejárat előtti visszaváltásából finanszírozni. Az FSA 2012. július 2-án jóváhagyta az állami tőkeinjekció FIH által történő visszafizetését egy, a fizetőképességre és likviditásra vonatkozó elemzés alapján, amely az eszközátvételi intézkedést is magában foglalta. (26) |
| --- | --- |

(23)

Az „intézkedések” (19) egy részvényvásárlási megállapodás (20) két fázisából és számos mellékmegállapodásból álltak, amelyek keretében az FIH Group körülbelül 17,1 milliárd DKK (2,3 milliárd EUR vagy az FIH átruházás idején rendelkezésre álló teljes eszközállománya értékének 28 %-a) értékű eszköze került átruházásra a Newco számára. Ezután a Newco-t (21) megvásárolta a dán Financial Stability Company („FSC”) (22), amely ezt követően a jóváhagyott dán felszámolási program (23) keretében szabályosan felszámolásra kerül, a program elveinek megfelelően (24). A felszámolási eljárás várhatóan 2016. december 31-ig fog tartani, de 2019. december 31-ig is elhúzódhat. Az FSC a Newco megvásárlására szánt 2 milliárd DKK tőkeösszeg szinte teljes egészét képes volt a 2009-ben az állam által az FIH-nak kötelezvény formájában nyújtott 1,9 milliárd DKK hibrid alapvető tőke (25) lejárat előtti visszaváltásából finanszírozni. Az FSA 2012. július 2-án jóváhagyta az állami tőkeinjekció FIH által történő visszafizetését egy, a fizetőképességre és likviditásra vonatkozó elemzés alapján, amely az eszközátvételi intézkedést is magában foglalta. (26)

| (24) | Az első fázisban az FIH Erhvervsbank és az FIH Kapital Bank eszközei és kötelezettségei leválasztásra kerültek a Newco-ba, az FIH Holding tulajdonában lévő új leányvállalatba. A Newco számára átruházott eszközök 15,2 milliárd DKK (2,1 milliárd EUR) értékű ingatlanhitelek és értékpapírok, és 1,6 milliárd DKK (215 millió EUR) értékű származtatott termékek voltak. A Newco kezdeti kötelezettségei két kölcsönből álltak (első és második kölcsön) 2 milliárd DKK fennmaradó sajáttőkerész mellett. |
| --- | --- |

(24)

Az első fázisban az FIH Erhvervsbank és az FIH Kapital Bank eszközei és kötelezettségei leválasztásra kerültek a Newco-ba, az FIH Holding tulajdonában lévő új leányvállalatba. A Newco számára átruházott eszközök 15,2 milliárd DKK (2,1 milliárd EUR) értékű ingatlanhitelek és értékpapírok, és 1,6 milliárd DKK (215 millió EUR) értékű származtatott termékek voltak. A Newco kezdeti kötelezettségei két kölcsönből álltak (első és második kölcsön) 2 milliárd DKK fennmaradó sajáttőkerész mellett.

| (25) | Az első kölcsön az FIH által a Newco-nak nyújtott 1,65 milliárd (221 millió EUR) összegű veszteségelnyelő kölcsön volt. Ezt a kölcsönt a Newco csak akkor fizeti vissza az FIH-nak, ha a Newco számára átruházott eszközök felszámolásakor az FSC 2 milliárd DKK (268 millió EUR) összegű vételárát meghaladó bevétel keletkezik. Az első kölcsön ellentételezésére a Newco-nak az ötéves dán államkötvény 1,15 %-kal növelt kamatát kell fizetnie (27). |
| --- | --- |

(25)

Az első kölcsön az FIH által a Newco-nak nyújtott 1,65 milliárd (221 millió EUR) összegű veszteségelnyelő kölcsön volt. Ezt a kölcsönt a Newco csak akkor fizeti vissza az FIH-nak, ha a Newco számára átruházott eszközök felszámolásakor az FSC 2 milliárd DKK (268 millió EUR) összegű vételárát meghaladó bevétel keletkezik. Az első kölcsön ellentételezésére a Newco-nak az ötéves dán államkötvény 1,15 %-kal növelt kamatát kell fizetnie (27).

| (26) | A második kölcsön az FIH Erhversbanktól a Newco-nak nyújtott körülbelül 13,45 milliárd (1,8 millió EUR) összegű kölcsön volt. A második kölcsön ellentételezéseként a Newco-nak a három hónapos DKK CIBOR kamat 1,12 %-kal növelt összegét kell fizetnie az FIH-nak. A második kölcsön futamideje megegyezik az állami kezesség keretében az FIH által korábban nyújtott kölcsönök futamidejével. A második kölcsön és az azzal megegyező futamidejű kölcsönök így 2013 közepén teljesen lejárnak és a szerződésben az FIH vállalta, hogy a kormány által garantált fennálló kölcsönöket visszafizeti úgy, ahogyan a Newco is visszafizette a kölcsönöket az FIH-nak. Ahogy a második kölcsön névleges összegét a Newco az FIH-nak visszafizette, az FSC a Newco eszközeinek refinanszírozásához szükséges összegű finanszírozást biztosított a Newco számára. |
| --- | --- |

(26)

A második kölcsön az FIH Erhversbanktól a Newco-nak nyújtott körülbelül 13,45 milliárd (1,8 millió EUR) összegű kölcsön volt. A második kölcsön ellentételezéseként a Newco-nak a három hónapos DKK CIBOR kamat 1,12 %-kal növelt összegét kell fizetnie az FIH-nak. A második kölcsön futamideje megegyezik az állami kezesség keretében az FIH által korábban nyújtott kölcsönök futamidejével. A második kölcsön és az azzal megegyező futamidejű kölcsönök így 2013 közepén teljesen lejárnak és a szerződésben az FIH vállalta, hogy a kormány által garantált fennálló kölcsönöket visszafizeti úgy, ahogyan a Newco is visszafizette a kölcsönöket az FIH-nak. Ahogy a második kölcsön névleges összegét a Newco az FIH-nak visszafizette, az FSC a Newco eszközeinek refinanszírozásához szükséges összegű finanszírozást biztosított a Newco számára.

| (27) | A második fázisban, amely az első fázis befejezése után azonnal végrehajtásra került, az FSC megvásárolta a Newco összes részvényét az FIH Holdingtól. Az FSC által az FIH Holdingnak a Newco-ért kezdetben kifizetett ár (28) a 2012. január 1-jei saját tőke (nettó érték) értéke volt, amely 2 milliárd DKK-t tett ki. |
| --- | --- |

(27)

A második fázisban, amely az első fázis befejezése után azonnal végrehajtásra került, az FSC megvásárolta a Newco összes részvényét az FIH Holdingtól. Az FSC által az FIH Holdingnak a Newco-ért kezdetben kifizetett ár (28) a 2012. január 1-jei saját tőke (nettó érték) értéke volt, amely 2 milliárd DKK-t tett ki.

| (28) | Az FIH Holding ezt követően a készpénzes bevételt közvetlen likviditásként tudta felhasználni a kormány által garantált egyes adósságok visszafizetésére. Ezzel egyidőben az eszközök átruházása következtében az ingatlanhitelek helyébe a kormány által támogatott jogalanynak nyújtott hitelek léptek, ezáltal körülbelül 10 milliárd DKK-val csökkentek az FIH kockázattal súlyozott eszközei (29). |
| --- | --- |

(28)

Az FIH Holding ezt követően a készpénzes bevételt közvetlen likviditásként tudta felhasználni a kormány által garantált egyes adósságok visszafizetésére. Ezzel egyidőben az eszközök átruházása következtében az ingatlanhitelek helyébe a kormány által támogatott jogalanynak nyújtott hitelek léptek, ezáltal körülbelül 10 milliárd DKK-val csökkentek az FIH kockázattal súlyozott eszközei (29).

| (29) | A részvényvásárlási megállapodáson kívül az intézkedések az FIH Holding és az FSC által kötött több mellékmegállapodást is tartalmaznak:






  a) | 2012. július 1-jén (30) az FIH Holding korlátlan kezességet vállalt a veszteségekért az FSC számára, amely garantálja, hogy a Newco felszámolásakor az FSC a Newco javára teljesített valamennyi kifizetést és tőke-hozzájárulást teljes mértékben megtérít. Az ezen kezességért járó javadalmazást a részvényvásárlási megállapodás változó vételára tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

(29)

A részvényvásárlási megállapodáson kívül az intézkedések az FIH Holding és az FSC által kötött több mellékmegállapodást is tartalmaznak:

a)

2012. július 1-jén (30) az FIH Holding korlátlan kezességet vállalt a veszteségekért az FSC számára, amely garantálja, hogy a Newco felszámolásakor az FSC a Newco javára teljesített valamennyi kifizetést és tőke-hozzájárulást teljes mértékben megtérít. Az ezen kezességért járó javadalmazást a részvényvásárlási megállapodás változó vételára tartalmazza.

| b) | 2012. július 1-jén az FSC kötelezettséget vállalt arra, hogy a második kölcsön lejártakor (2013 közepén) a Newco-nak finanszírozást biztosít. Az FSC az EU alapkamat 100 bázisponttal növelt összegével megegyező kamatot kap a Newco-tól. Ezen kötelezettségvállalás végrehajtása érdekében az FSC 13 milliárd DKK (1,64 milliárd EUR) hitelt biztosított a Newco számára, amelyért nem részesül semmilyen eszközdíjban. |
| --- | --- |

b)

2012. július 1-jén az FSC kötelezettséget vállalt arra, hogy a második kölcsön lejártakor (2013 közepén) a Newco-nak finanszírozást biztosít. Az FSC az EU alapkamat 100 bázisponttal növelt összegével megegyező kamatot kap a Newco-tól. Ezen kötelezettségvállalás végrehajtása érdekében az FSC 13 milliárd DKK (1,64 milliárd EUR) hitelt biztosított a Newco számára, amelyért nem részesül semmilyen eszközdíjban.

| c) | Az FSC kötelezettséget vállalt arra, hogy a Newco-t szükség esetén, a végső felszámolási folyamat előtt finanszírozza és újratőkésíti. |
| --- | --- |

c)

Az FSC kötelezettséget vállalt arra, hogy a Newco-t szükség esetén, a végső felszámolási folyamat előtt finanszírozza és újratőkésíti.

| (30) | A Newco szanálásakor az FSC a szerződés szerint jogosult legalább a kezdeti 2 milliárd DKK összegű, az FIH-nál és az FSC-nél az ügylet során felmerülő nettó beruházási költségek megtérülésére. Amennyiben a felszámolási eljárás során a 2 milliárd DKK összegű vételárnál kevesebb bevétel keletkezik, az FIH az első kölcsön, a veszteségelnyelő kölcsön és a kezesség által fedezi a különbséget. Amennyiben a felszámolási eljárás bevételei meghaladják az 1,5 milliárd DKK-t, a többletösszeg 25 %-a kerül továbbá kifizetésre az FSC-nek a minimálisan neki járó 2 milliárd DKK-n felül. Bármely további többletösszeg az FIH Holdingnak kerül kifizetésre. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha a végleges bevételek összege 1,5 milliárd DKK alatt van, az FSC 2 milliárd DKK-ban részesül, míg pl. ha a végleges bevételek összege 1,9 milliárd DKK, az FSC 2,1 milliárd DKK-ban részesül. |
| --- | --- |

(30)

A Newco szanálásakor az FSC a szerződés szerint jogosult legalább a kezdeti 2 milliárd DKK összegű, az FIH-nál és az FSC-nél az ügylet során felmerülő nettó beruházási költségek megtérülésére. Amennyiben a felszámolási eljárás során a 2 milliárd DKK összegű vételárnál kevesebb bevétel keletkezik, az FIH az első kölcsön, a veszteségelnyelő kölcsön és a kezesség által fedezi a különbséget. Amennyiben a felszámolási eljárás bevételei meghaladják az 1,5 milliárd DKK-t, a többletösszeg 25 %-a kerül továbbá kifizetésre az FSC-nek a minimálisan neki járó 2 milliárd DKK-n felül. Bármely további többletösszeg az FIH Holdingnak kerül kifizetésre. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha a végleges bevételek összege 1,5 milliárd DKK alatt van, az FSC 2 milliárd DKK-ban részesül, míg pl. ha a végleges bevételek összege 1,9 milliárd DKK, az FSC 2,1 milliárd DKK-ban részesül.

2.4.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| (31) | A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki az intézkedések arányosságát és szükséges minimumra korlátozását, az FIH Group saját hozzájárulásának megfelelő mértékét, valamint a versenytorzítás mértékének megfelelő korlátozását illetően. |
| --- | --- |

(31)

A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki az intézkedések arányosságát és szükséges minimumra korlátozását, az FIH Group saját hozzájárulásának megfelelő mértékét, valamint a versenytorzítás mértékének megfelelő korlátozását illetően.

| (32) | Ezen aggodalmak az intézkedések túlbonyolításából erednek, mivel azok szükségtelenül bonyolultnak tűnnek az FIH jövőbeli likviditási kihívásainak megoldásához. Különösen az nem volt világos, hogy a különféle mellékmegállapodások és a javadalmazási formulában szereplő összekapcsoltság mennyire voltak szükségesek, megfelelőek és a 2008. évi bankokról szóló közlemény (31) céljaival megfelelően összehangoltak. |
| --- | --- |

(32)

Ezen aggodalmak az intézkedések túlbonyolításából erednek, mivel azok szükségtelenül bonyolultnak tűnnek az FIH jövőbeli likviditási kihívásainak megoldásához. Különösen az nem volt világos, hogy a különféle mellékmegállapodások és a javadalmazási formulában szereplő összekapcsoltság mennyire voltak szükségesek, megfelelőek és a 2008. évi bankokról szóló közlemény (31) céljaival megfelelően összehangoltak.

| (33) | Továbbá, a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat idején az FIH az internetes lakossági betétpiacra való agresszív módon történő belépést tervezte, „árvezető” szerep elérésére törekedve. Az internetes lakossági betétpiacra való belépés az FIH finanszírozási problémáinak megoldására irányuló stratégiájának kulcseleme volt. |
| --- | --- |

(33)

Továbbá, a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat idején az FIH az internetes lakossági betétpiacra való agresszív módon történő belépést tervezte, „árvezető” szerep elérésére törekedve. Az internetes lakossági betétpiacra való belépés az FIH finanszírozási problémáinak megoldására irányuló stratégiájának kulcseleme volt.

| (34) | Továbbá nagyon valószínűtlennek tűnt, hogy az átruházott eszközökért és kötelezettségekért az FSC-nek fizetendő javadalmazás javasolt mértéke megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (32) 21. pontjában említett javadalmazási szintnek, miszerint a bankoknak maximális mértékben viselniük kell az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket. A 21. pont előírja az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésekért, a kiválasztott egyedi modelltől függetlenül, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. |
| --- | --- |

(34)

Továbbá nagyon valószínűtlennek tűnt, hogy az átruházott eszközökért és kötelezettségekért az FSC-nek fizetendő javadalmazás javasolt mértéke megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (32) 21. pontjában említett javadalmazási szintnek, miszerint a bankoknak maximális mértékben viselniük kell az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket. A 21. pont előírja az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésekért, a kiválasztott egyedi modelltől függetlenül, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését.

3.   SZERKEZETÁTALAKÍTÁS

3.1.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

| (35) | 2013. június 24-én Dánia bemutatta az FIH Group 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervének végső, aktualizált változatát. A terv egy legjobb és egy legrosszabb forgatókönyvet (33) is tartalmaz abból a célból, hogy bemutassa az FIH alkalmasságát hosszú távú életképességének helyreállítására, a kellő tehermegosztásra és a versenytorzulás kezelésére irányuló megfelelő intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(35)

2013. június 24-én Dánia bemutatta az FIH Group 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervének végső, aktualizált változatát. A terv egy legjobb és egy legrosszabb forgatókönyvet (33) is tartalmaz abból a célból, hogy bemutassa az FIH alkalmasságát hosszú távú életképességének helyreállítására, a kellő tehermegosztásra és a versenytorzulás kezelésére irányuló megfelelő intézkedések meghozatalára.

| (36) | A szerkezetátalakítási terv azokon a feltételezéseken alapul, hogy a bruttó hazai termék („GDP”) növekedése a Nemzetközi Valutaalap („IMF”) által előrevetítetteknek megfelelően alakul, és a rövid- és középtávú kamatlábak változásai a dán Vállalkozási és Növekedésügyi Minisztériumnak a rövidtávú kamatlábak 2014-ig előrejelzett változásaira vonatkozó becslése szerint alakulnak. A terv feltételezi, hogy a GDP-növekedés terén 2013-tól mérsékelt fellendülés kezdődik. |
| --- | --- |

(36)

A szerkezetátalakítási terv azokon a feltételezéseken alapul, hogy a bruttó hazai termék („GDP”) növekedése a Nemzetközi Valutaalap („IMF”) által előrevetítetteknek megfelelően alakul, és a rövid- és középtávú kamatlábak változásai a dán Vállalkozási és Növekedésügyi Minisztériumnak a rövidtávú kamatlábak 2014-ig előrejelzett változásaira vonatkozó becslése szerint alakulnak. A terv feltételezi, hogy a GDP-növekedés terén 2013-tól mérsékelt fellendülés kezdődik.

| (37) | A legjobb esetben (34) az FIH várhatóan 2016-ig folyamatosan javuló eredményeket fog elérni. A normalizált tőkearányos adózás előtti nyereség (35) csoportszinten előreláthatólag 10,3 % 2013. december 31-én, és 11,2 % (36)2016. december 31-én. |
| --- | --- |

(37)

A legjobb esetben (34) az FIH várhatóan 2016-ig folyamatosan javuló eredményeket fog elérni. A normalizált tőkearányos adózás előtti nyereség (35) csoportszinten előreláthatólag 10,3 % 2013. december 31-én, és 11,2 % (36)2016. december 31-én.

| (38) | A legrosszabb forgatókönyv (37) kedvezőtlenebb piaci feltételezéseken alapul. Ez többek között magában foglalja a banki finanszírozás romló piaci feltételeit, mind a mennyiséget, mind az árat tekintve; a hitelek és tanácsadási szolgáltatások iránti alacsonyabb keresletet; az átváltási árfolyamok és kamatlábak kedvezőtlen alakulását stb.; valamint azt, hogy az értékcsökkenés a teljes üzleti ciklus alatt meghaladja a múltbéli értékeket. Az FIH becslései szerint ezek a fejlemények együttesen azt eredményezik, hogy a normalizált tőkearányos adózás előtti nyereség csoportszinten 0,9 % lesz 2013. december 31-én, és 2,0 % lesz 2016. december 31-én. |
| --- | --- |

(38)

A legrosszabb forgatókönyv (37) kedvezőtlenebb piaci feltételezéseken alapul. Ez többek között magában foglalja a banki finanszírozás romló piaci feltételeit, mind a mennyiséget, mind az árat tekintve; a hitelek és tanácsadási szolgáltatások iránti alacsonyabb keresletet; az átváltási árfolyamok és kamatlábak kedvezőtlen alakulását stb.; valamint azt, hogy az értékcsökkenés a teljes üzleti ciklus alatt meghaladja a múltbéli értékeket. Az FIH becslései szerint ezek a fejlemények együttesen azt eredményezik, hogy a normalizált tőkearányos adózás előtti nyereség csoportszinten 0,9 % lesz 2013. december 31-én, és 2,0 % lesz 2016. december 31-én.

| (39) | Mindkét esetben viszonylag alacsony a tőkearányos jövedelmezőség, főként az állami támogatási vizsgálat keretében Dánia által vállalt kötelezettségek között előírt osztalék- vagy kamatszelvény-fizetési tilalom következtében. Ezen kötelezettségvállalások eredményeképpen az FIH Group a szerkezetátalakítási időszak végéig és az intézkedések teljesítéséig visszatartja a nyereséget. |
| --- | --- |

(39)

Mindkét esetben viszonylag alacsony a tőkearányos jövedelmezőség, főként az állami támogatási vizsgálat keretében Dánia által vállalt kötelezettségek között előírt osztalék- vagy kamatszelvény-fizetési tilalom következtében. Ezen kötelezettségvállalások eredményeképpen az FIH Group a szerkezetátalakítási időszak végéig és az intézkedések teljesítéséig visszatartja a nyereséget.

| (40) | Az FIH banki tevékenységei eredetileg az alábbi három szegmenst ölelték fel: ingatlanfinanszírozás, akvíziciófinanszírozás, vállalati banki üzletág. Az ingatlanfinanszírozás üzletág az FIH szerkezetátalakítása részeként az ingatlanfinanszírozási üzletágon belüli hitelek FSC-nek történő eladásával 2012-ben megszüntetésre került. Ezenfelül a vállalat akvíziciófinanszírozási szervezeti egységének hitelei fokozatosan megszűnnek. Ezáltal csak a vállalati banki üzletág fog tovább működni. 2013 márciusában a teljes munkaidőben foglalkoztatottak száma 214 főre csökkent. |
| --- | --- |

(40)

Az FIH banki tevékenységei eredetileg az alábbi három szegmenst ölelték fel: ingatlanfinanszírozás, akvíziciófinanszírozás, vállalati banki üzletág. Az ingatlanfinanszírozás üzletág az FIH szerkezetátalakítása részeként az ingatlanfinanszírozási üzletágon belüli hitelek FSC-nek történő eladásával 2012-ben megszüntetésre került. Ezenfelül a vállalat akvíziciófinanszírozási szervezeti egységének hitelei fokozatosan megszűnnek. Ezáltal csak a vállalati banki üzletág fog tovább működni. 2013 márciusában a teljes munkaidőben foglalkoztatottak száma 214 főre csökkent.

| (41) | A szerkezetátalakítási terv szerint a mérlegfőösszeget 27,68 milliárd DKK-ra (3,74 milliárd EUR) kell csökkenteni 2013. december 31-ig. 2016. december 31-én az FIH előrejelzése szerint a teljestőke-megfelelési mutató 19,6 % lesz. |
| --- | --- |

(41)

A szerkezetátalakítási terv szerint a mérlegfőösszeget 27,68 milliárd DKK-ra (3,74 milliárd EUR) kell csökkenteni 2013. december 31-ig. 2016. december 31-én az FIH előrejelzése szerint a teljestőke-megfelelési mutató 19,6 % lesz.

| (42) | A törvényben előírt likviditási ráta (38), amely 2012. december 31-én 214 %, volt, 2013. december 31-ére várhatóan 239,7 % lesz. |
| --- | --- |

(42)

A törvényben előírt likviditási ráta (38), amely 2012. december 31-én 214 %, volt, 2013. december 31-ére várhatóan 239,7 % lesz.

| (43) | A szerkezetátalakítási időszak alatt a teljestőke-megfelelési mutató várhatóan 19,6 %-ot, a törvényben előírt likviditási ráta 175 %-ot ér el, és ezáltal jelentősen meghaladja a törvényben előírt követelményeket. |
| --- | --- |

(43)

A szerkezetátalakítási időszak alatt a teljestőke-megfelelési mutató várhatóan 19,6 %-ot, a törvényben előírt likviditási ráta 175 %-ot ér el, és ezáltal jelentősen meghaladja a törvényben előírt követelményeket.

| (44) | Az úgynevezett normalizált tőke adózás előtti nyeresége (39) a szerkezetátalakítási terv legjobb forgatókönyve (40) szerint 2013. december 31-én előreláthatólag 9 %, 2016. december 31-én pedig előreláthatólag 10,1 %. Ugyanezek a számadatok a legrosszabb forgatókönyv (41) szerint: 0,9 % és 4,7 %. |
| --- | --- |

(44)

Az úgynevezett normalizált tőke adózás előtti nyeresége (39) a szerkezetátalakítási terv legjobb forgatókönyve (40) szerint 2013. december 31-én előreláthatólag 9 %, 2016. december 31-én pedig előreláthatólag 10,1 %. Ugyanezek a számadatok a legrosszabb forgatókönyv (41) szerint: 0,9 % és 4,7 %.

| (45) | A bank helyzete jelentős mértékben javult 2011 közepe óta, amikor az FSA arra számított, hogy az FIH olyan jelentős likviditási szükségletekkel fog szembenézni, amelyeket nem lesz képes kielégíteni. Az FIH visszafizette a kormány által garantált kötvények kintlévő állományának fennmaradó részét, és ezáltal a refinanszírozással kapcsolatos kihívás 2013. június 13-ig megoldódott. Az FIH továbbá 2013. július 2-án visszafizette a kormány által nyújtott hibrid alapvető tőkét. |
| --- | --- |

(45)

A bank helyzete jelentős mértékben javult 2011 közepe óta, amikor az FSA arra számított, hogy az FIH olyan jelentős likviditási szükségletekkel fog szembenézni, amelyeket nem lesz képes kielégíteni. Az FIH visszafizette a kormány által garantált kötvények kintlévő állományának fennmaradó részét, és ezáltal a refinanszírozással kapcsolatos kihívás 2013. június 13-ig megoldódott. Az FIH továbbá 2013. július 2-án visszafizette a kormány által nyújtott hibrid alapvető tőkét.

| (46) | Jelenleg az FIH-nak nem okoz problémát a jogszabályi fizetőképességi és likviditási követelmények teljesítése. |
| --- | --- |

(46)

Jelenleg az FIH-nak nem okoz problémát a jogszabályi fizetőképességi és likviditási követelmények teljesítése.

3.2.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL FELVETETT AGGÁLYOK RENDEZÉSÉRE DÁNIA ÁLTAL HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

| (47) | A Bizottság által a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat keretében felvetett aggályok rendezése érdekében Dánia és az FIH Group számos intézkedést hozott. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság által a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat keretében felvetett aggályok rendezése érdekében Dánia és az FIH Group számos intézkedést hozott.

| (48) | Az FIH az FSC részére 310,25 millió DKK (39,12 millió EUR) „egyszeri” kifizetést teljesített 2013. december 4-i értéknapon (42). |
| --- | --- |

(48)

Az FIH az FSC részére 310,25 millió DKK (39,12 millió EUR) „egyszeri” kifizetést teljesített 2013. december 4-i értéknapon (42).

| (49) | A 2013. december 18-i értéknapon az FIH 61,7 millió DKK-t fizetett a Newco részére a kezelési megállapodás alapján 2012-ben kapott díjak részleges visszafizetéseként, valamint a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított 2013. évi kezelési díjakat visszamenőlegesen a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ra csökkentette. |
| --- | --- |

(49)

A 2013. december 18-i értéknapon az FIH 61,7 millió DKK-t fizetett a Newco részére a kezelési megállapodás alapján 2012-ben kapott díjak részleges visszafizetéseként, valamint a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított 2013. évi kezelési díjakat visszamenőlegesen a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ra csökkentette.

| (50) | Az FIH 2010. december 31-i teljes eszközállományát 109,3 milliárd DKK-ról (14,67 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 60,80 milliárd DKK-ra (8,16 milliárd EUR) csökkentette, ami 44 %-os csökkenésnek felel meg. |
| --- | --- |

(50)

Az FIH 2010. december 31-i teljes eszközállományát 109,3 milliárd DKK-ról (14,67 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 60,80 milliárd DKK-ra (8,16 milliárd EUR) csökkentette, ami 44 %-os csökkenésnek felel meg.

| (51) | Az FIH továbbá 2010. december 31-i hitelállományát 58,0 milliárd DKK-ról (7,79 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 16,2 milliárd DKK-ra (2,17 milliárd EUR), azaz összesen 41,8 milliárd DKK-val csökkentette, ami 72 %-os csökkenésnek felel meg. |
| --- | --- |

(51)

Az FIH továbbá 2010. december 31-i hitelállományát 58,0 milliárd DKK-ról (7,79 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 16,2 milliárd DKK-ra (2,17 milliárd EUR), azaz összesen 41,8 milliárd DKK-val csökkentette, ami 72 %-os csökkenésnek felel meg.

| (52) | Az FIH ezen felül jelentősen csökkentette a kockázatos piaci tevékenységeket (43). |
| --- | --- |

(52)

Az FIH ezen felül jelentősen csökkentette a kockázatos piaci tevékenységeket (43).

| (53) | Az FIH a teljes munkaidőben foglalkoztatottak számát a 2010. december 31-i 356 főről 2013. március 31-ig 214 főre csökkentette, ami 41 %-os csökkenésnek felel meg. |
| --- | --- |

(53)

Az FIH a teljes munkaidőben foglalkoztatottak számát a 2010. december 31-i 356 főről 2013. március 31-ig 214 főre csökkentette, ami 41 %-os csökkenésnek felel meg.

| (54) | Az FIH továbbá szűkítette földrajzi jelenlétét azzal, hogy négy regionális irodájából kettőt bezárt. |
| --- | --- |

(54)

Az FIH továbbá szűkítette földrajzi jelenlétét azzal, hogy négy regionális irodájából kettőt bezárt.

3.3.   A DÁNIA ÁLTAL JAVASOLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (55) | A Bizottság által a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett aggályokra való tekintettel és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében, különös tekintettel az eszközátvételi intézkedésekért fizetett javadalmazásra, Dánia az (55)–(62) preambulumbekezdésben meghatározott további kötelezettségvállásokat írt elő. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság által a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett aggályokra való tekintettel és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében, különös tekintettel az eszközátvételi intézkedésekért fizetett javadalmazásra, Dánia az (55)–(62) preambulumbekezdésben meghatározott további kötelezettségvállásokat írt elő.

| (56) | Az FIH 12,1 millió DKK (1,61 millió EUR) éves kifizetést teljesít az FSC részére 2014. szeptember 30-tól az ügylet végleges rendezéséig, az utolsó időszakra vonatkozóan a „ténylegesen eltelt napok száma/ténylegesen eltelt napok száma” (44) kamatnap-számítási szabály szerint számított időarányos kifizetéssel a teljesítés időpontjában (amely nem lehet később, mint 2019. december 31.). |
| --- | --- |

(56)

Az FIH 12,1 millió DKK (1,61 millió EUR) éves kifizetést teljesít az FSC részére 2014. szeptember 30-tól az ügylet végleges rendezéséig, az utolsó időszakra vonatkozóan a „ténylegesen eltelt napok száma/ténylegesen eltelt napok száma” (44) kamatnap-számítási szabály szerint számított időarányos kifizetéssel a teljesítés időpontjában (amely nem lehet később, mint 2019. december 31.).

| (57) | Az FIH csökkenti az FSC részére általa fizetett kezelési díjakat vagy az FSC részére átalányösszeget fizet a csökkentés jelenértékével vagy a 143,2 millió DKK (19,09 millió EUR) kifizetéssel megegyező összegben. |
| --- | --- |

(57)

Az FIH csökkenti az FSC részére általa fizetett kezelési díjakat vagy az FSC részére átalányösszeget fizet a csökkentés jelenértékével vagy a 143,2 millió DKK (19,09 millió EUR) kifizetéssel megegyező összegben.

| (58) | Ezen eredmény elérése érdekében az FIH 61,7 millió DKK-t fizetett a Newco részére a kezelési megállapodás alapján a Newco részéről a FIH-nak 2012-ben fizetett díjak részleges visszafizetéseként. Az FIH továbbá a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára csökkentette a 2013. évre vonatkozóan.. |
| --- | --- |

(58)

Ezen eredmény elérése érdekében az FIH 61,7 millió DKK-t fizetett a Newco részére a kezelési megállapodás alapján a Newco részéről a FIH-nak 2012-ben fizetett díjak részleges visszafizetéseként. Az FIH továbbá a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára csökkentette a 2013. évre vonatkozóan..

| (59) | Ezenkívül az FIH a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára csökkenti 2014. január 1-jétől. |
| --- | --- |

(59)

Ezenkívül az FIH a Newco számára a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára csökkenti 2014. január 1-jétől.

| (60) | Amennyiben az FSA megváltoztatja a holdingtársaság szintjén a tőkekövetelménnyel kapcsolatos szabályozási álláspontját, az FIH további 47,2 millió DKK (6,29 millió EUR) éves díjat fizet az FSC részére azért, hogy az FIH törvényben előírt hitelkeretét az FIH Holding tőkehelyzete ne korlátozza. |
| --- | --- |

(60)

Amennyiben az FSA megváltoztatja a holdingtársaság szintjén a tőkekövetelménnyel kapcsolatos szabályozási álláspontját, az FIH további 47,2 millió DKK (6,29 millió EUR) éves díjat fizet az FSC részére azért, hogy az FIH törvényben előírt hitelkeretét az FIH Holding tőkehelyzete ne korlátozza.

| (61) | A kötelezettségvállalások továbbá az FIH egyes üzleti tevékenységektől (ingatlanfinanszírozás, magántőke, magán-vagyonkezelés) való visszavonulásáról, valamint számos magatartásbeli korlátozásról, ideértve a betétekre vonatkozó árvezetési tilalmat, az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát és a felvásárlási tilalmat, továbbá az FIH Group jelzáloghitelbankjaként működő FIH Realkredit A/S felszámolásáról is rendelkeznek. Az FIH Realkredit A/S 2013-ban felszámolásra került. |
| --- | --- |

(61)

A kötelezettségvállalások továbbá az FIH egyes üzleti tevékenységektől (ingatlanfinanszírozás, magántőke, magán-vagyonkezelés) való visszavonulásáról, valamint számos magatartásbeli korlátozásról, ideértve a betétekre vonatkozó árvezetési tilalmat, az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát és a felvásárlási tilalmat, továbbá az FIH Group jelzáloghitelbankjaként működő FIH Realkredit A/S felszámolásáról is rendelkeznek. Az FIH Realkredit A/S 2013-ban felszámolásra került.

| (62) | A kötelezettségvállalások teljes felsorolása (45) a mellékletben található. |
| --- | --- |

(62)

A kötelezettségvállalások teljes felsorolása (45) a mellékletben található.

4.   A DÁN HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJA

| (63) | Az intézkedések Bizottság részére történő bejelentésekor Dánia eredeti álláspontja (46) az volt, hogy a Newco részére történő tőkeátadás állami támogatásokat tartalmazott a Newco javára, de egy ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(63)

Az intézkedések Bizottság részére történő bejelentésekor Dánia eredeti álláspontja (46) az volt, hogy a Newco részére történő tőkeátadás állami támogatásokat tartalmazott a Newco javára, de egy ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

| (64) | Dánia ugyanebben a beadványban azt állította, hogy az FIH Group nem részesült semmilyen állami támogatásban, mert az FSC a piaci árat fizeti ki a Newco részére. Anélkül, hogy ezt az állítást a vonatkozó piaci adatokra történő hivatkozással vagy az ügyleti költségek indokainak kifejtésével számszerűen alátámasztotta volna, Dánia az alábbiakat hangsúlyozta:






  a) | az átruházás piaci árának meghatározására eljárások voltak érvényben; |
| --- | --- | --- |

(64)

Dánia ugyanebben a beadványban azt állította, hogy az FIH Group nem részesült semmilyen állami támogatásban, mert az FSC a piaci árat fizeti ki a Newco részére. Anélkül, hogy ezt az állítást a vonatkozó piaci adatokra történő hivatkozással vagy az ügyleti költségek indokainak kifejtésével számszerűen alátámasztotta volna, Dánia az alábbiakat hangsúlyozta:

a)

az átruházás piaci árának meghatározására eljárások voltak érvényben;

| b) | az FIH Group kezdeti finanszírozást és kezességvállalást biztosított; |
| --- | --- |

b)

az FIH Group kezdeti finanszírozást és kezességvállalást biztosított;

| c) | az FIH Groupnak kell fizetnie az ügylettel és a felszámolással kapcsolatos minden költséget; és |
| --- | --- |

c)

az FIH Groupnak kell fizetnie az ügylettel és a felszámolással kapcsolatos minden költséget; és

| d) | az FIH Group további kötelezettségvállalásokat tett az átruházással kapcsolatban, különösen egy üzleti terv benyújtásának kötelezettségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

az FIH Group további kötelezettségvállalásokat tett az átruházással kapcsolatban, különösen egy üzleti terv benyújtásának kötelezettségére vonatkozóan.

| (65) | Mindezt figyelembe véve Dánia megállapította, hogy az FIH nem jut előnyhöz. Abban az esetben, ha a Bizottság eltérően ítélné meg az ügyet, Dánia előterjesztette, hogy az FIH-nak nyújtott ilyen támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, mert a rendelkezések az FIH szerkezetátalakítását a szerkezetátalakítási közleménynek (47) megfelelően hajtották végre. |
| --- | --- |

(65)

Mindezt figyelembe véve Dánia megállapította, hogy az FIH nem jut előnyhöz. Abban az esetben, ha a Bizottság eltérően ítélné meg az ügyet, Dánia előterjesztette, hogy az FIH-nak nyújtott ilyen támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, mert a rendelkezések az FIH szerkezetátalakítását a szerkezetátalakítási közleménynek (47) megfelelően hajtották végre.

| (66) | Dánia első beadványát 2012. március 20-án egy összeállítás követte (48), amelyben kiemelte, hogy az FIH nem kérte az intézkedések meghozatalát, és ezen intézkedések megkötésének időpontjában a tőkeáttétel csökkentésére rendelkezésre álltak alternatívák az FIH számára, ami megerősítette azt az állítást, hogy az ügylet piaci feltételek mellett került megtárgyalásra. Dánia azt is állította, hogy az eszközök könyv szerinti értékének 1,4 milliárd DKK értékű kezdeti leírása és a további 1,3 milliárd DKK értékű kockázatkiigazítási engedmény megfelel a piaci árnak. Ezenkívül a vételár teljesítményalapú kiigazításából (earn-out) származó veszteségeket a részvényvásárlási megállapodásban szereplő változó formulával korrigálják annak érdekében, hogy egy hatékony utólagos kiigazítási mechanizmus a piaci feltételeknek megfelelő árképzést biztosítson. Dánia nem fejtette ki részletesebben a javasolt engedmény összegét és a kockázatkiigazítást, illetve annak indokait, hogy ezek miért eredményeznének piaci árat. |
| --- | --- |

(66)

Dánia első beadványát 2012. március 20-án egy összeállítás követte (48), amelyben kiemelte, hogy az FIH nem kérte az intézkedések meghozatalát, és ezen intézkedések megkötésének időpontjában a tőkeáttétel csökkentésére rendelkezésre álltak alternatívák az FIH számára, ami megerősítette azt az állítást, hogy az ügylet piaci feltételek mellett került megtárgyalásra. Dánia azt is állította, hogy az eszközök könyv szerinti értékének 1,4 milliárd DKK értékű kezdeti leírása és a további 1,3 milliárd DKK értékű kockázatkiigazítási engedmény megfelel a piaci árnak. Ezenkívül a vételár teljesítményalapú kiigazításából (earn-out) származó veszteségeket a részvényvásárlási megállapodásban szereplő változó formulával korrigálják annak érdekében, hogy egy hatékony utólagos kiigazítási mechanizmus a piaci feltételeknek megfelelő árképzést biztosítson. Dánia nem fejtette ki részletesebben a javasolt engedmény összegét és a kockázatkiigazítást, illetve annak indokait, hogy ezek miért eredményeznének piaci árat.

| (67) | A Bizottsággal folytatott további levelezés során (49) Dánia azt állította, hogy az FSC legfeljebb 1,05 milliárd DKK veszteségnek van kitéve, azaz annak a különbségnek, amely egyrészről az 1,65 milliárd DKK értékű veszteségelnyelő kölcsön, másrészről a könyv szerinti értékleírás és az FSC által végrehajtott előzetes kockázatkiigazítás 2,7 milliárd DKK összértéke között van. Dánia továbbá azt is állította, hogy az állam kockázata jelentős mértékben csökken az FIH államilag garantált kölcsöneivel és a 1,9 milliárd DKK összegű korábbi tőkeinjekció FIH által történő visszafizetésével kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottsággal folytatott további levelezés során (49) Dánia azt állította, hogy az FSC legfeljebb 1,05 milliárd DKK veszteségnek van kitéve, azaz annak a különbségnek, amely egyrészről az 1,65 milliárd DKK értékű veszteségelnyelő kölcsön, másrészről a könyv szerinti értékleírás és az FSC által végrehajtott előzetes kockázatkiigazítás 2,7 milliárd DKK összértéke között van. Dánia továbbá azt is állította, hogy az állam kockázata jelentős mértékben csökken az FIH államilag garantált kölcsöneivel és a 1,9 milliárd DKK összegű korábbi tőkeinjekció FIH által történő visszafizetésével kapcsolatban is.

| (68) | Dánia a 2012. április 23-án benyújtott tájékoztatóban (50) arról értesítette a Bizottságot, hogy „jelenleg nem szolgáltat további érveket a Bizottság számára a piacgazdasági befektető elvének alkalmazására vonatkozóan”. Ugyanakkor némi magyarázatot adott az FSC jogi tanácsadója által használt értékelési módszertanokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(68)

Dánia a 2012. április 23-án benyújtott tájékoztatóban (50) arról értesítette a Bizottságot, hogy „jelenleg nem szolgáltat további érveket a Bizottság számára a piacgazdasági befektető elvének alkalmazására vonatkozóan”. Ugyanakkor némi magyarázatot adott az FSC jogi tanácsadója által használt értékelési módszertanokkal kapcsolatban.

| (69) | Ezt követően Dánia 2012. május 16-án azt állította, hogy az FIH Holding és az FSC a kockázat és a nyereség megosztására vonatkozó normális kereskedelmi szempontok szerint tárgyalta meg az ügyleti feltételeket, továbbá azt állította, hogy az ügylet piaci feltételek mellett került megkötésre. Ezt a nyilatkozatot a KPMG mint az FSC könyvvizsgáló cége igazolta (51). |
| --- | --- |

(69)

Ezt követően Dánia 2012. május 16-án azt állította, hogy az FIH Holding és az FSC a kockázat és a nyereség megosztására vonatkozó normális kereskedelmi szempontok szerint tárgyalta meg az ügyleti feltételeket, továbbá azt állította, hogy az ügylet piaci feltételek mellett került megkötésre. Ezt a nyilatkozatot a KPMG mint az FSC könyvvizsgáló cége igazolta (51).

| (70) | Dánia 2012. június 7-én benyújtotta a KPMG jelentését, amely az intézkedéseket az azokhoz hozzájáruló valamennyi elem egyidejű figyelembevételével elemzi. A KPMG nem látott „okot arra következtetni, hogy a megállapodás feltételei nem felelnek meg az FSC által viselt kockázatoknak”, hivatkozva a biztosíték magas szintjére, a fedezett kötvények lehetséges használatára, a veszteségelnyelő kölcsönre és az FSC-nek a vételár teljesítményalapú kiigazításából (earn-out) származó 25 %-os részesedésére. |
| --- | --- |

(70)

Dánia 2012. június 7-én benyújtotta a KPMG jelentését, amely az intézkedéseket az azokhoz hozzájáruló valamennyi elem egyidejű figyelembevételével elemzi. A KPMG nem látott „okot arra következtetni, hogy a megállapodás feltételei nem felelnek meg az FSC által viselt kockázatoknak”, hivatkozva a biztosíték magas szintjére, a fedezett kötvények lehetséges használatára, a veszteségelnyelő kölcsönre és az FSC-nek a vételár teljesítményalapú kiigazításából (earn-out) származó 25 %-os részesedésére.

| (71) | Dánia az eljárások megindítására adott 2012. szeptember 11-i válaszában közvetlenül nem vitatta a Bizottság azon álláspontját, hogy az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, de hivatkozott 2012. március 29-i állítására (52), amelyben azzal érvelt, hogy a piaci érték felett végrehajtott bármely átruházást a veszteségelnyelő kölcsön és az FIH Holding által nyújtott árkiigazítási garancia ellentételezi. Dánia továbbá a megújítások megnövekedett biztosítékára és a vártnál magasabb visszaváltási arányra hivatkozott, mint az ezen álláspontot alátámasztó példákra, de kifejezetten nem ismételte meg, hogy a piacgazdasági szereplő elve („MEOP”) (53) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(71)

Dánia az eljárások megindítására adott 2012. szeptember 11-i válaszában közvetlenül nem vitatta a Bizottság azon álláspontját, hogy az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, de hivatkozott 2012. március 29-i állítására (52), amelyben azzal érvelt, hogy a piaci érték felett végrehajtott bármely átruházást a veszteségelnyelő kölcsön és az FIH Holding által nyújtott árkiigazítási garancia ellentételezi. Dánia továbbá a megújítások megnövekedett biztosítékára és a vártnál magasabb visszaváltási arányra hivatkozott, mint az ezen álláspontot alátámasztó példákra, de kifejezetten nem ismételte meg, hogy a piacgazdasági szereplő elve („MEOP”) (53) alkalmazandó.

| (72) | Dánia ehelyett azzal érvelt, hogy az intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal, és érveket terjesztett elő annak igazolására, hogy az intézkedések megfelelőek, a támogatást a szükséges minimumra korlátozták és a verseny csak korlátozott mértékben torzul (54). |
| --- | --- |

(72)

Dánia ehelyett azzal érvelt, hogy az intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal, és érveket terjesztett elő annak igazolására, hogy az intézkedések megfelelőek, a támogatást a szükséges minimumra korlátozták és a verseny csak korlátozott mértékben torzul (54).

| (73) | A dán hatóságok továbbá emlékeztettek a 2012. április 23-i feljegyzésben kifejtett álláspontjukra, amely szerint az intézkedések az FIH és az FSC közötti tárgyalások eredményei (55) és azzal érveltek, hogy a bankokról szóló közleményben (56) szereplő egyes iránymutatások tették szükségessé az intézkedések bizonyos mértékű összetettséget (57), vitatva, hogy az összetettség miatt azok nem lennének megfelelőek. |
| --- | --- |

(73)

A dán hatóságok továbbá emlékeztettek a 2012. április 23-i feljegyzésben kifejtett álláspontjukra, amely szerint az intézkedések az FIH és az FSC közötti tárgyalások eredményei (55) és azzal érveltek, hogy a bankokról szóló közleményben (56) szereplő egyes iránymutatások tették szükségessé az intézkedések bizonyos mértékű összetettséget (57), vitatva, hogy az összetettség miatt azok nem lennének megfelelőek.

| (74) | Amikor a Bizottság tájékoztatta Dániát az intézkedések piaci értékére és tényleges gazdasági értékére vonatkozó szakértői értékelésről, Dánia vitatta az eredményeket és számos kérdést és pontosítást nyújtott be 2013. február 7. és 2013. szeptember 11. között. |
| --- | --- |

(74)

Amikor a Bizottság tájékoztatta Dániát az intézkedések piaci értékére és tényleges gazdasági értékére vonatkozó szakértői értékelésről, Dánia vitatta az eredményeket és számos kérdést és pontosítást nyújtott be 2013. február 7. és 2013. szeptember 11. között.

| (75) | Dánia megjegyezte, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott (58), mert azt feltételezte, hogy az átvételi érték nem haladja meg a tényleges gazdasági értéket, azonban hozzátette, hogy kizárólag a Bizottság végleges értékelése állapíthatja meg ezt. |
| --- | --- |

(75)

Dánia megjegyezte, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott (58), mert azt feltételezte, hogy az átvételi érték nem haladja meg a tényleges gazdasági értéket, azonban hozzátette, hogy kizárólag a Bizottság végleges értékelése állapíthatja meg ezt.

| (76) | Az értékelési szempontokat leszámítva, Dánia felhívta a figyelmet arra, hogy az átruházás pozitív hatást gyakorol az FIH törvényben előírt helyzetére, összhangban a hosszú távú életképesség visszaállítására vonatkozó, a szerkezetátalakítási tervben szereplő céllal. |
| --- | --- |

(76)

Az értékelési szempontokat leszámítva, Dánia felhívta a figyelmet arra, hogy az átruházás pozitív hatást gyakorol az FIH törvényben előírt helyzetére, összhangban a hosszú távú életképesség visszaállítására vonatkozó, a szerkezetátalakítási tervben szereplő céllal.

| (77) | Dánia továbbá azzal is érvelt, hogy az FIH betétgyűjtési stratégiája az állami támogatási intézkedéstől független és nem az „árvezető” szerep elérésének szándékára szolgál, hanem az FIH finanszírozási stratégiájának alapvető része. Mindazonáltal, a Bizottság aggályainak eloszlatása érdekében Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy az FIH betartja az árvezetési tilalmat. |
| --- | --- |

(77)

Dánia továbbá azzal is érvelt, hogy az FIH betétgyűjtési stratégiája az állami támogatási intézkedéstől független és nem az „árvezető” szerep elérésének szándékára szolgál, hanem az FIH finanszírozási stratégiájának alapvető része. Mindazonáltal, a Bizottság aggályainak eloszlatása érdekében Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy az FIH betartja az árvezetési tilalmat.

5.   ÉRTÉKELÉS

5.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (78) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(78)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (79) | A Bizottság úgy véli, hogy a 2.3. szakaszban ismertetett, az FIH javára hozott intézkedéseket együttesen kell figyelembe venni. Az intézkedések egyetlen ügylet részei, mert elemeik egymással összefüggenek (időrendben és a szerkezeti szempontból) és együttesen arra lettek tervezve, hogy az FIH finanszírozási problémáját megoldják. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság úgy véli, hogy a 2.3. szakaszban ismertetett, az FIH javára hozott intézkedéseket együttesen kell figyelembe venni. Az intézkedések egyetlen ügylet részei, mert elemeik egymással összefüggenek (időrendben és a szerkezeti szempontból) és együttesen arra lettek tervezve, hogy az FIH finanszírozási problémáját megoldják.

5.1.1.   Állami források

| (80) | A 2.3. szakaszban ismertetett intézkedések állami forrásokat tartalmaznak, mivel azokat közvetlenül az FSC finanszírozza, amely a pénzügyi válsággal összefüggésben a dán bankok számára nyújtott különféle intézkedések nyújtásáért felelős, állami tulajdonban lévő vállalat (a dán Vállalkozásügyi Minisztériumon keresztül) (59). Először, az FSC 2 milliárd DKK-t fizet készpénzben a Newco részvényvásárlási megállapodásért. Másodszor, az FSC kötelezettséget vállalt a Newco eszközeinek finanszírozására, amíg az FIH visszafizeti államilag garantált kölcsöneit. Ez a kötelezettségvállalás meghaladhatja a 13 milliárd DKK-t. Harmadszor, az FSC lemond a kamat összegéről az FIH Holding által vállalt garancia kifizetése érdekében. |
| --- | --- |

(80)

A 2.3. szakaszban ismertetett intézkedések állami forrásokat tartalmaznak, mivel azokat közvetlenül az FSC finanszírozza, amely a pénzügyi válsággal összefüggésben a dán bankok számára nyújtott különféle intézkedések nyújtásáért felelős, állami tulajdonban lévő vállalat (a dán Vállalkozásügyi Minisztériumon keresztül) (59). Először, az FSC 2 milliárd DKK-t fizet készpénzben a Newco részvényvásárlási megállapodásért. Másodszor, az FSC kötelezettséget vállalt a Newco eszközeinek finanszírozására, amíg az FIH visszafizeti államilag garantált kölcsöneit. Ez a kötelezettségvállalás meghaladhatja a 13 milliárd DKK-t. Harmadszor, az FSC lemond a kamat összegéről az FIH Holding által vállalt garancia kifizetése érdekében.

5.1.2.   Az előny fennállása

| (81) | A 2.3. szakaszban ismertetett intézkedések előnyt biztosítanak, mert eszközátvételt eredményeznek az FIH részére, ezáltal javítják a csoport tőkemegfelelési mutatóit, mialatt lehetővé teszik a bank számára, hogy finanszírozási problémáit jobban kezelje. |
| --- | --- |

(81)

A 2.3. szakaszban ismertetett intézkedések előnyt biztosítanak, mert eszközátvételt eredményeznek az FIH részére, ezáltal javítják a csoport tőkemegfelelési mutatóit, mialatt lehetővé teszik a bank számára, hogy finanszírozási problémáit jobban kezelje.

| (82) | A dán hatóságok azt állították, hogy az intézkedések a piacgazdasági szereplő elvét tiszteletben tartják és így nem minősülnek az FIH Group részére nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(82)

A dán hatóságok azt állították, hogy az intézkedések a piacgazdasági szereplő elvét tiszteletben tartják és így nem minősülnek az FIH Group részére nyújtott állami támogatásnak.

| (83) | A Bizottság ezért azt értékeli, hogy az FIH Group támogatása érdekében meghozott intézkedések megfelelnek-e a piacgazdasági szereplő tesztnek. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piaci szereplő az állami befektetővel azonos feltételek mellett részt vett volna-e a műveletben akkor, amikor döntés született az állami források elérhetővé tételéről. Nem áll fenn állami támogatás abban az esetben, ha az állami finanszírozást a piaci feltételeknek megfelelő körülmények és feltételek szerint nyújtják. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság ezért azt értékeli, hogy az FIH Group támogatása érdekében meghozott intézkedések megfelelnek-e a piacgazdasági szereplő tesztnek. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piaci szereplő az állami befektetővel azonos feltételek mellett részt vett volna-e a műveletben akkor, amikor döntés született az állami források elérhetővé tételéről. Nem áll fenn állami támogatás abban az esetben, ha az állami finanszírozást a piaci feltételeknek megfelelő körülmények és feltételek szerint nyújtják.

| (84) | E tekintetben az FIH Group esetében a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakat lényeges megvizsgálni: i. volt-e kezdetben olyan magánbefektető, aki a tagállammal megegyező feltételek mellett hajlandó lett volna az intézkedéseket finanszírozni; ii. amennyiben lett volna ilyen befektető, mekkora volt az általa megkövetelt befektetési megtérülés az állami megtérüléshez viszonyítva; és iii. magánbefektetői érdeklődés hiányában, mi lenne a várható megtérülés (60) és az államnak nyújtott intézkedésekből származó lehetséges megtérülések eloszlása, összehasonlítva azzal a szinttel, amelyet egy piaci szereplő elvárna akkor, ha normális piacgazdasági feltételek mellett hajtaná végre az intézkedéseket. Amennyiben az állam ezeket a feltételeket elfogadja vagy ezeknél jobb feltételeket fogad el, akkor úgy tekinthető, hogy az intézkedésekre piaci feltételek mellett kerül sor. Különösen azt fontos megvizsgálni, hogy az ügylet teljes egészében pozitív pénzforgalmat generál-e, mert a nyereség maximalizálására törekvő magánszektorbeli szereplők egyike sem kezdene veszteséges műveletbe. |
| --- | --- |

(84)

E tekintetben az FIH Group esetében a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakat lényeges megvizsgálni: i. volt-e kezdetben olyan magánbefektető, aki a tagállammal megegyező feltételek mellett hajlandó lett volna az intézkedéseket finanszírozni; ii. amennyiben lett volna ilyen befektető, mekkora volt az általa megkövetelt befektetési megtérülés az állami megtérüléshez viszonyítva; és iii. magánbefektetői érdeklődés hiányában, mi lenne a várható megtérülés (60) és az államnak nyújtott intézkedésekből származó lehetséges megtérülések eloszlása, összehasonlítva azzal a szinttel, amelyet egy piaci szereplő elvárna akkor, ha normális piacgazdasági feltételek mellett hajtaná végre az intézkedéseket. Amennyiben az állam ezeket a feltételeket elfogadja vagy ezeknél jobb feltételeket fogad el, akkor úgy tekinthető, hogy az intézkedésekre piaci feltételek mellett kerül sor. Különösen azt fontos megvizsgálni, hogy az ügylet teljes egészében pozitív pénzforgalmat generál-e, mert a nyereség maximalizálására törekvő magánszektorbeli szereplők egyike sem kezdene veszteséges műveletbe.

| (85) | A legegyértelműbb bizonyíték arra vonatkozóan, hogy egy adott ügylet megfelel a piacgazdasági szereplő elvének az, hogyha az ügylet feltételei nem csak elfogadhatóak lennének egy feltételezett piacgazdasági szereplő számára, hanem ha valóban létezik is olyan szereplő, amely az állammal azonos feltételekkel részt vesz ugyanabban a befektetésben. Más befektetők jelenléte viszonyítási pontként szolgál a Bizottság számára a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazhatósága tekintetében. |
| --- | --- |

(85)

A legegyértelműbb bizonyíték arra vonatkozóan, hogy egy adott ügylet megfelel a piacgazdasági szereplő elvének az, hogyha az ügylet feltételei nem csak elfogadhatóak lennének egy feltételezett piacgazdasági szereplő számára, hanem ha valóban létezik is olyan szereplő, amely az állammal azonos feltételekkel részt vesz ugyanabban a befektetésben. Más befektetők jelenléte viszonyítási pontként szolgál a Bizottság számára a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazhatósága tekintetében.

| (86) | Amikor Dánia meghozta ezeket az intézkedéseket, nem volt olyan piaci szereplő, aki kész lett volna az állam ellenőrzése alatt álló jogalanyok által meghozott intézkedésekhez hasonló intézkedéseket hozni az FIH számára. Sem a tulajdonosi konzorcium, sem más harmadik fél nem jelezte az FIH-ba való befektetési szándékát A Bizottságnak nincs oka arra következtetni, hogy ilyen körülmények között egy piacgazdasági szereplő hajlandó lenne az intézkedésekben részt venni. A magánbefektetői érdeklődés hiánya a bank pénzügyi nehézségeinek és gyenge pozíciójának a jele. |
| --- | --- |

(86)

Amikor Dánia meghozta ezeket az intézkedéseket, nem volt olyan piaci szereplő, aki kész lett volna az állam ellenőrzése alatt álló jogalanyok által meghozott intézkedésekhez hasonló intézkedéseket hozni az FIH számára. Sem a tulajdonosi konzorcium, sem más harmadik fél nem jelezte az FIH-ba való befektetési szándékát A Bizottságnak nincs oka arra következtetni, hogy ilyen körülmények között egy piacgazdasági szereplő hajlandó lenne az intézkedésekben részt venni. A magánbefektetői érdeklődés hiánya a bank pénzügyi nehézségeinek és gyenge pozíciójának a jele.

| (87) | Az állammal azonos feltételek mellett befektető szereplő hiányában is lehet az intézkedés támogatásmentes, ha a magánszektorbeli szereplő ugyanazt a finanszírozást nyújtotta volna hasonló körülmények között, legalább akkora megtérülést kérve, mint amekkorát az állam kapott. Az értékelés elvben a közfinanszírozás odaítélésekor rendelkezésre álló adatokat és a várható fejleményeket figyelembe vevő üzleti terven alapszik, és nem támaszkodik egy későbbi helyzetre alapozott elemzésre. |
| --- | --- |

(87)

Az állammal azonos feltételek mellett befektető szereplő hiányában is lehet az intézkedés támogatásmentes, ha a magánszektorbeli szereplő ugyanazt a finanszírozást nyújtotta volna hasonló körülmények között, legalább akkora megtérülést kérve, mint amekkorát az állam kapott. Az értékelés elvben a közfinanszírozás odaítélésekor rendelkezésre álló adatokat és a várható fejleményeket figyelembe vevő üzleti terven alapszik, és nem támaszkodik egy későbbi helyzetre alapozott elemzésre.

| (88) | Emellett a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazására az egyik legnehezebb helyzet az, amikor a vállalat már kapott állami támogatást. Ebben az esetben a FIH 2009. június 30-án már feltőkésítésben részesült, amelyet az 2012. július 2-án visszafizetett. A feltőkésítéshez használt hibrid instrumentumok [...] (61) %-on kamatoztak. Az FIH továbbá részt vett a dán garanciarendszerben. A fenti tények önmagukban nem zárják ki a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását ebben az esetben, ugyanakkor jelzik az FIH-t sújtó nehézségeket, valamint hatással lennének a magánbefektetőknek az intézkedésekbe való befektetési hajlandóságára. A korábbi támogatás már torzítja a gazdasági viszonyokat, a folyamatos állami támogatás látszatát keltve. A Bizottság értékelésében figyelembe vette az ilyen előnyök új előnyökkel való helyettesítését. |
| --- | --- |

(88)

Emellett a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazására az egyik legnehezebb helyzet az, amikor a vállalat már kapott állami támogatást. Ebben az esetben a FIH 2009. június 30-án már feltőkésítésben részesült, amelyet az 2012. július 2-án visszafizetett. A feltőkésítéshez használt hibrid instrumentumok [...] (61) %-on kamatoztak. Az FIH továbbá részt vett a dán garanciarendszerben. A fenti tények önmagukban nem zárják ki a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását ebben az esetben, ugyanakkor jelzik az FIH-t sújtó nehézségeket, valamint hatással lennének a magánbefektetőknek az intézkedésekbe való befektetési hajlandóságára. A korábbi támogatás már torzítja a gazdasági viszonyokat, a folyamatos állami támogatás látszatát keltve. A Bizottság értékelésében figyelembe vette az ilyen előnyök új előnyökkel való helyettesítését.

| (89) | Az FSA azon az állásponton volt, hogy az FIH bizonytalan helyzetben volt, mert jelentős volt a kockázata annak, hogy az FIH nem fog tudni megfelelni a törvényben előírt, likviditásra vonatkozó követelményeknek, amikor a kormány által garantált adóssága lejár. Ez a helyzet ennek megfelelően az FIH banki működési engedélyének visszavonásához vezethetett volna (62). Az FSA helyzete ezért megerősíti a Bizottság értékelését abban a tekintetben, hogy piaci szereplő valószínűleg nem fektetett volna be az FIH-ba. Lehet azzal érvelni, hogy az FSA jelentése nem volt nyilvános, ugyanakkor a piaci szereplők hozzáférhettek volna az FIH kormány által garantált adósságainak lejárati szerkezetéhez és ezáltal ugyanezt a következtetést vonhatták volna le. |
| --- | --- |

(89)

Az FSA azon az állásponton volt, hogy az FIH bizonytalan helyzetben volt, mert jelentős volt a kockázata annak, hogy az FIH nem fog tudni megfelelni a törvényben előírt, likviditásra vonatkozó követelményeknek, amikor a kormány által garantált adóssága lejár. Ez a helyzet ennek megfelelően az FIH banki működési engedélyének visszavonásához vezethetett volna (62). Az FSA helyzete ezért megerősíti a Bizottság értékelését abban a tekintetben, hogy piaci szereplő valószínűleg nem fektetett volna be az FIH-ba. Lehet azzal érvelni, hogy az FSA jelentése nem volt nyilvános, ugyanakkor a piaci szereplők hozzáférhettek volna az FIH kormány által garantált adósságainak lejárati szerkezetéhez és ezáltal ugyanezt a következtetést vonhatták volna le.

| (90) | Tényleges magánbefektető hiányában, a piacgazdasági szereplő elve alkalmazhatóságának további vizsgálata végett a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az FIH javára végrehajtott intézkedések összes megtérülése eléri vagy meghaladja-e azt az elvárt megtérülést, amelyet egy feltételezett magánbefektető elvárna a befektetés végrehajtásának előfeltételeként. Az intézkedések várható megtérülése a pénzforgalomból származó jövőbeli bevételtől függ, amelyet diszkontálni kell a mai napra azért, hogy a megfelelő diszkontráta alkalmazásával megkapjuk a nettó jelenértékét („NPV”). |
| --- | --- |

(90)

Tényleges magánbefektető hiányában, a piacgazdasági szereplő elve alkalmazhatóságának további vizsgálata végett a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az FIH javára végrehajtott intézkedések összes megtérülése eléri vagy meghaladja-e azt az elvárt megtérülést, amelyet egy feltételezett magánbefektető elvárna a befektetés végrehajtásának előfeltételeként. Az intézkedések várható megtérülése a pénzforgalomból származó jövőbeli bevételtől függ, amelyet diszkontálni kell a mai napra azért, hogy a megfelelő diszkontráta alkalmazásával megkapjuk a nettó jelenértékét („NPV”).

| (91) | A Bizottság szakértői véleményekre alapozva felmérte a Newco eszközeinek piaci értékét és modellezte az FSC számára várható megtérülést a Newco saját tőkéje felszámolási értékének teljes eloszlására. Ennek során figyelembe vette a részvényvásárlási megállapodás minden elemét, mint például a nettó felszámolási értéket, az FSC-nél és az FIH Groupnál felmerült bevételeket és költségeket, valamint a vételár kiigazítását, amely tartalmazza a veszteségelnyelő kölcsönt. Eloszlási modellt szükséges alkalmazni mind a 25 %-os sajáttőke értéknövekedési részesedésből származó előnyök, mind a Newco eszközeiben bekövetkező nagy veszteségek és, amennyiben egy ilyen forgatókönyv valósulna meg, az FIH Holding nemteljesítése által okozott együttes negatív hatások nettó jelenértékének kiszámítására (63). |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság szakértői véleményekre alapozva felmérte a Newco eszközeinek piaci értékét és modellezte az FSC számára várható megtérülést a Newco saját tőkéje felszámolási értékének teljes eloszlására. Ennek során figyelembe vette a részvényvásárlási megállapodás minden elemét, mint például a nettó felszámolási értéket, az FSC-nél és az FIH Groupnál felmerült bevételeket és költségeket, valamint a vételár kiigazítását, amely tartalmazza a veszteségelnyelő kölcsönt. Eloszlási modellt szükséges alkalmazni mind a 25 %-os sajáttőke értéknövekedési részesedésből származó előnyök, mind a Newco eszközeiben bekövetkező nagy veszteségek és, amennyiben egy ilyen forgatókönyv valósulna meg, az FIH Holding nemteljesítése által okozott együttes negatív hatások nettó jelenértékének kiszámítására (63).

1. ábra

Az intézkedés nettó jelenértéke az FSC számára

Image

| (92) | Az 1. ábra a részvényvásárlási megállapodás nettó jelenértékét mutatja be a Newco eszközeinek különböző felszámolási értékei esetén (5,1 milliárd DKK-tól 28,3 milliárd DKK-ig). Minden forgatókönyv valószínűségét a pontozott vonal jobboldali skálán olvasható értéke jelöli (0,1 %–7,5 %). A legvalószínűbb forgatókönyvek esetén a megtérülés enyhén negatív. |
| --- | --- |

(92)

Az 1. ábra a részvényvásárlási megállapodás nettó jelenértékét mutatja be a Newco eszközeinek különböző felszámolási értékei esetén (5,1 milliárd DKK-tól 28,3 milliárd DKK-ig). Minden forgatókönyv valószínűségét a pontozott vonal jobboldali skálán olvasható értéke jelöli (0,1 %–7,5 %). A legvalószínűbb forgatókönyvek esetén a megtérülés enyhén negatív.

| (93) | Amint azt az 1. ábra szemlélteti, a részvényvásárlási megállapodásra vonatkozó művelet nettó jelenértékének valószínűséggel súlyozott általános átlaga szintén negatív. Szakértői számítások szerint ez 726 millió DKK. Ennek eredményeként a részvényvásárlási megállapodás nyereség helyett veszteséget termel. Egy piacgazdasági szereplő évente legalább 10 %-os (64) sajáttőke-ellentételezést várt volna egy 2 milliárd DKK értékű hasonló befektetés esetén, amely körülbelül 1,33 milliárd DKK-t generált volna a Newco hétéves fennállása alatt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy nem lett volna olyan piaci szereplő, aki a részvényvásárlási megállapodásban szereplő feltételekkel megegyező feltételek mellett hajlandó lett volna befektetni. Az intézkedések következésképpen nem felelnek meg a piacgazdasági szereplő elvének (65). |
| --- | --- |

(93)

Amint azt az 1. ábra szemlélteti, a részvényvásárlási megállapodásra vonatkozó művelet nettó jelenértékének valószínűséggel súlyozott általános átlaga szintén negatív. Szakértői számítások szerint ez 726 millió DKK. Ennek eredményeként a részvényvásárlási megállapodás nyereség helyett veszteséget termel. Egy piacgazdasági szereplő évente legalább 10 %-os (64) sajáttőke-ellentételezést várt volna egy 2 milliárd DKK értékű hasonló befektetés esetén, amely körülbelül 1,33 milliárd DKK-t generált volna a Newco hétéves fennállása alatt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy nem lett volna olyan piaci szereplő, aki a részvényvásárlási megállapodásban szereplő feltételekkel megegyező feltételek mellett hajlandó lett volna befektetni. Az intézkedések következésképpen nem felelnek meg a piacgazdasági szereplő elvének (65).

| (94) | Megjegyzendő, hogy a (91)–(93) preambulumbekezdésben foglalt számítás során a Bizottság figyelembe vette a Dániával 2013. február 7. és 2013. március 11. között folytatott levelezést, valamint az azt követő levelezést (66), amelyben Dánia korábban nyilvánosságra nem hozott elemeket is benyújtott, mint pl. a változó vételár összetevőinek pontos értelmezését, az FIH-tól a Newco számára átadásra kijelölt, benyújtott hitelkockázati adattárház referencia-időpontját, a portfólió hitelminőségének 2011 decembere és 2012 szeptembere közötti alakulását és a portfólióban található „lekötetlen hitelkeretek” részletesebb elemzését. |
| --- | --- |

(94)

Megjegyzendő, hogy a (91)–(93) preambulumbekezdésben foglalt számítás során a Bizottság figyelembe vette a Dániával 2013. február 7. és 2013. március 11. között folytatott levelezést, valamint az azt követő levelezést (66), amelyben Dánia korábban nyilvánosságra nem hozott elemeket is benyújtott, mint pl. a változó vételár összetevőinek pontos értelmezését, az FIH-tól a Newco számára átadásra kijelölt, benyújtott hitelkockázati adattárház referencia-időpontját, a portfólió hitelminőségének 2011 decembere és 2012 szeptembere közötti alakulását és a portfólióban található „lekötetlen hitelkeretek” részletesebb elemzését.

| (95) | Továbbá a Dánia érvelésében található számszerűsített adatok (67) nem állják ki az ellenőrzés próbáját. Először is, az előzetes leírási összegek és kockázati tartalékok nincsenek alátámasztva független értékelő jelentéssel (68). Figyelembe véve továbbá annak lehetőségét, hogy az FIH Group nem lesz képes az utólagos garanciákat teljesíteni, nincsen indok arra, hogy a Newco vesztesége miért ne haladhatná meg a 2,7 milliárd DKK-t, amely esetben az FSC-t (és ezáltal a dán kormányt) a Newco végső felszámolása előtti újratőkésítésére irányuló szerződéses kötelezettség terhelné. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy nem alátámasztott az az állítás, amely szerint a befektetés veszteségei nem haladhatják meg az 1,05 milliárd DKK-t. |
| --- | --- |

(95)

Továbbá a Dánia érvelésében található számszerűsített adatok (67) nem állják ki az ellenőrzés próbáját. Először is, az előzetes leírási összegek és kockázati tartalékok nincsenek alátámasztva független értékelő jelentéssel (68). Figyelembe véve továbbá annak lehetőségét, hogy az FIH Group nem lesz képes az utólagos garanciákat teljesíteni, nincsen indok arra, hogy a Newco vesztesége miért ne haladhatná meg a 2,7 milliárd DKK-t, amely esetben az FSC-t (és ezáltal a dán kormányt) a Newco végső felszámolása előtti újratőkésítésére irányuló szerződéses kötelezettség terhelné. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy nem alátámasztott az az állítás, amely szerint a befektetés veszteségei nem haladhatják meg az 1,05 milliárd DKK-t.

| (96) | Az a tény, hogy az intézkedések feltételeit az FSC és az FIH Holding tárgyalta meg, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az intézkedéseket piaci feltételek mellett hajtották végre. Ha Dánia egy komoly likviditási nehézségekkel küzdő bank számára tervezne jelentős összegű további támogatást nyújtani, ez a tény önmagában még nem zárná ki a hatóságok és a bank közötti, az ügylet bizonyos pontjairól folytatandó tárgyalásokat. A lefolytatott tárgyalás kétoldalú jellege miatt hiányoztak pl. a nyílt és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásra jellemző tulajdonságok vagy a hasonló piaci ügyletekkel való összehasonlítás. Ezért az intézkedések piaci feltételeknek való megfelelése nem következik automatikusan a tárgyalások lefolytatásának tényéből. |
| --- | --- |

(96)

Az a tény, hogy az intézkedések feltételeit az FSC és az FIH Holding tárgyalta meg, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az intézkedéseket piaci feltételek mellett hajtották végre. Ha Dánia egy komoly likviditási nehézségekkel küzdő bank számára tervezne jelentős összegű további támogatást nyújtani, ez a tény önmagában még nem zárná ki a hatóságok és a bank közötti, az ügylet bizonyos pontjairól folytatandó tárgyalásokat. A lefolytatott tárgyalás kétoldalú jellege miatt hiányoztak pl. a nyílt és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásra jellemző tulajdonságok vagy a hasonló piaci ügyletekkel való összehasonlítás. Ezért az intézkedések piaci feltételeknek való megfelelése nem következik automatikusan a tárgyalások lefolytatásának tényéből.

| (97) | A KPMG 2012. június 7-i jelentésével kapcsolatban a Bizottság egyetért abban, hogy az intézkedések összetettsége miatt azok feltételeit teljes egészében kell értékelni, mert nincsenek olyan önálló rendelkezések, amelyeket minden egyes elem ellentételezéséhez hozzá lehet rendelni. Ugyanakkor a KPMG jelentésében szereplő elemzés figyelmen kívül hagyta a még szélsőségesebben kedvezőtlen forgatókönyvek lehetőségét, amelyek szerint az FIH Holding nem lesz képes betartani kötelezettségvállalásait. Az elemzés továbbá nem foglalkozott a 2,0 milliárd DKK befektetett tőke ellentételezésével. A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint sem önállóan, sem a teljes javadalmazási modell egyik paramétereként sem felelhet meg a piaci magatartásnak, tekintve, hogy a tőke után nem jár éves ellentételezés, valamint a saját tőke értéknövekedéséből csak 25 %-os a részesedés a hétéves befektetési időszak alatt (69). |
| --- | --- |

(97)

A KPMG 2012. június 7-i jelentésével kapcsolatban a Bizottság egyetért abban, hogy az intézkedések összetettsége miatt azok feltételeit teljes egészében kell értékelni, mert nincsenek olyan önálló rendelkezések, amelyeket minden egyes elem ellentételezéséhez hozzá lehet rendelni. Ugyanakkor a KPMG jelentésében szereplő elemzés figyelmen kívül hagyta a még szélsőségesebben kedvezőtlen forgatókönyvek lehetőségét, amelyek szerint az FIH Holding nem lesz képes betartani kötelezettségvállalásait. Az elemzés továbbá nem foglalkozott a 2,0 milliárd DKK befektetett tőke ellentételezésével. A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint sem önállóan, sem a teljes javadalmazási modell egyik paramétereként sem felelhet meg a piaci magatartásnak, tekintve, hogy a tőke után nem jár éves ellentételezés, valamint a saját tőke értéknövekedéséből csak 25 %-os a részesedés a hétéves befektetési időszak alatt (69).

| (98) | Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy az FIH-nak egy korábbi hibrid alapvető tőkével történő feltőkésítése (70) során [...] %-os éves kamatot kellett fizetnie. Továbbá, az FIH elsőhelyi adósságát 2012. március elején a piacon 10 %-ot meghaladó bennefoglalt hozammal jegyezték. Ezért a Bizottság azon érvelése, hogy a tőke után járó ellentételezésnek legalább 10 %-nak kell lennie, megalapozott. Egy piaci szereplő valószínűleg ennél nagyobb értékű ellentételezést kérne, tekintettel a Newco ingatlanportfóliójának koncentrációjával és gyenge minőségével (71) kapcsolatos egyes kockázatokra, a tőkebefektetés alacsony hitelbesorolásán túl. Ezért a Dánia által előterjesztett 6,5 %-os ellentételezés (72) egyértelműen elégtelen. Továbbá meg kell említeni, hogy az ügylet várhatóan negatív megtérülésű. |
| --- | --- |

(98)

Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy az FIH-nak egy korábbi hibrid alapvető tőkével történő feltőkésítése (70) során [...] %-os éves kamatot kellett fizetnie. Továbbá, az FIH elsőhelyi adósságát 2012. március elején a piacon 10 %-ot meghaladó bennefoglalt hozammal jegyezték. Ezért a Bizottság azon érvelése, hogy a tőke után járó ellentételezésnek legalább 10 %-nak kell lennie, megalapozott. Egy piaci szereplő valószínűleg ennél nagyobb értékű ellentételezést kérne, tekintettel a Newco ingatlanportfóliójának koncentrációjával és gyenge minőségével (71) kapcsolatos egyes kockázatokra, a tőkebefektetés alacsony hitelbesorolásán túl. Ezért a Dánia által előterjesztett 6,5 %-os ellentételezés (72) egyértelműen elégtelen. Továbbá meg kell említeni, hogy az ügylet várhatóan negatív megtérülésű.

| (99) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FIH érdekében meghozott intézkedések nincsenek összhangban a piacgazdasági szereplő elvével. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FIH érdekében meghozott intézkedések nincsenek összhangban a piacgazdasági szereplő elvével.

5.1.3.   Szelektivitás

| (100) | Az intézkedés kizárólag az FIH Groupra és a Newco-ra vonatkozik. Ezért az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(100)

Az intézkedés kizárólag az FIH Groupra és a Newco-ra vonatkozik. Ezért az intézkedés szelektív.

5.1.4.   Versenytorzulás és a tagállamok közti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (101) | Az intézkedések segítettek az FIH tőke- és likviditási pozícióját megerősíteni a hasonló intézkedések előnyeit nem élvező versenytársaik pozícióihoz képest. Az intézkedés tehát lehetővé tette az FIH piaci pozíciójának javítását. Az intézkedés ezért a verseny torzulását eredményezheti. |
| --- | --- |

(101)

Az intézkedések segítettek az FIH tőke- és likviditási pozícióját megerősíteni a hasonló intézkedések előnyeit nem élvező versenytársaik pozícióihoz képest. Az intézkedés tehát lehetővé tette az FIH piaci pozíciójának javítását. Az intézkedés ezért a verseny torzulását eredményezheti.

| (102) | A bankpiac európai szintű integráltságának köszönhetően az FIH-nak nyújtott előny mind Dániában (ahol más tagállamokból származó bankok működnek), mind a többi tagállamban működő versenytársak esetében érezhető. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az intézkedések esetlegesen érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(102)

A bankpiac európai szintű integráltságának köszönhetően az FIH-nak nyújtott előny mind Dániában (ahol más tagállamokból származó bankok működnek), mind a többi tagállamban működő versenytársak esetében érezhető. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az intézkedések esetlegesen érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEGE

| (103) | Az intézkedések teljes támogatási összege (73) a számítások szerint körülbelül 2,25 milliárd DKK (megközelítőleg 300 millió EUR). A Bizottság a következőket vette figyelembe a támogatás összegének meghatározásakor:






  a) | a részvényvásárlási megállapodás formulájával kapcsolatos előny (0,73 milliárd DKK) (74); |
| --- | --- | --- |

(103)

Az intézkedések teljes támogatási összege (73) a számítások szerint körülbelül 2,25 milliárd DKK (megközelítőleg 300 millió EUR). A Bizottság a következőket vette figyelembe a támogatás összegének meghatározásakor:

a)

a részvényvásárlási megállapodás formulájával kapcsolatos előny (0,73 milliárd DKK) (74);

| b) | a tőkebefektetés elmaradt ellentételezése (1,33 milliárd DKK) (75); |
| --- | --- |

b)

a tőkebefektetés elmaradt ellentételezése (1,33 milliárd DKK) (75);

| c) | a Newco által az első kölcsönre, a veszteségelnyelő kölcsönre és a kezdeti finanszírozásra fizetett többletkamat (0,33 milliárd DKK); és |
| --- | --- |

c)

a Newco által az első kölcsönre, a veszteségelnyelő kölcsönre és a kezdeti finanszírozásra fizetett többletkamat (0,33 milliárd DKK); és

| d) | többlet kezelési költségek (0,14 milliárd DKK). |
| --- | --- |

d)

többlet kezelési költségek (0,14 milliárd DKK).

| (104) | A Bizottság enyhítő tényezőként a támogatás teljes összegéből levonta a kormánygarancia lejárat előtti felmondásából származó 0,28 milliárd DKK-t. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság enyhítő tényezőként a támogatás teljes összegéből levonta a kormánygarancia lejárat előtti felmondásából származó 0,28 milliárd DKK-t.

| (105) | Az 5.1. szakaszban feltüntetetteknek megfelelően a Bizottság holisztikus módon közelítette meg a kamat és egyéb pénzforgalmak, díjak és adott garanciák értékelésének kérdését, a következők figyelembevételével:






  a) | Dánia arra vonatkozó aggálya, hogy a Bizottság nem fordít kellő figyelmet az intézkedések valamennyi részletével, mint pl. a veszteségelnyelő kölcsönnel kapcsolatos gazdasági realitásra; és |
| --- | --- | --- |

(105)

Az 5.1. szakaszban feltüntetetteknek megfelelően a Bizottság holisztikus módon közelítette meg a kamat és egyéb pénzforgalmak, díjak és adott garanciák értékelésének kérdését, a következők figyelembevételével:

a)

Dánia arra vonatkozó aggálya, hogy a Bizottság nem fordít kellő figyelmet az intézkedések valamennyi részletével, mint pl. a veszteségelnyelő kölcsönnel kapcsolatos gazdasági realitásra; és

| b) | az a tény, hogy az ügylet nem minden elemét lehet a javadalmazási formula meghatározott tételéhez kötni. |
| --- | --- |

b)

az a tény, hogy az ügylet nem minden elemét lehet a javadalmazási formula meghatározott tételéhez kötni.

| (106) | A Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban értékelési tanácsadásért (76) külső szakértőkhöz fordult. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban értékelési tanácsadásért (76) külső szakértőkhöz fordult.

5.3.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

5.3.1.   A támogatás összeegyeztethetőségének jogalapja

| (107) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében az állami támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtják. A jelen körülményeket és a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat időpontjában a pénzügyi piacokon uralkodó körülményeket tekintve, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedéseket e rendelkezés alapján meg lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

(107)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében az állami támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtják. A jelen körülményeket és a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat időpontjában a pénzügyi piacokon uralkodó körülményeket tekintve, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedéseket e rendelkezés alapján meg lehet vizsgálni.

| (108) | A Bizottság elfogadja, hogy a pénzügyi válság olyan kivételes körülményeket teremtett, amelyek során egy bank csődje nemzeti és nemzetközi szinten is alááshatja a pénzügyi rendszer egészébe vetett bizalmat. Ez az eset állhat fenn még egy azonnali nehézségekkel nem küzdő, de a pénzügyi szabályozó szorosabb felügyelete alatt álló olyan kis bank esetében is, mint például az FIH. A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat időpontjában a bank 2–4-éves adósságait az EURIBOR fölött 600–700 bázispont kamatkülönbözettel árazták be. Ez az árképzési szint egyértelműen utal a közvetlen veszélyre. Ilyen esetekben korai beavatkozás lehet szükséges az érintett intézmény labilissá válásának elkerülése és a pénzügyi stabilitást veszélyeztető fenyegetések elkerülése érdekében. Különösen igaz ez egy Dániához hasonló kis gazdaság esetében, ahol a partnerek általában nem tesznek különbséget az egyes bankok között, ezáltal az egész szektorra kiterjesztve az egy bank csődje miatt bekövetkezett bizalomhiányt. Ezért az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi intézkedés összeegyeztethetőségi értékelésének a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja a jogalapja. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság elfogadja, hogy a pénzügyi válság olyan kivételes körülményeket teremtett, amelyek során egy bank csődje nemzeti és nemzetközi szinten is alááshatja a pénzügyi rendszer egészébe vetett bizalmat. Ez az eset állhat fenn még egy azonnali nehézségekkel nem küzdő, de a pénzügyi szabályozó szorosabb felügyelete alatt álló olyan kis bank esetében is, mint például az FIH. A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat időpontjában a bank 2–4-éves adósságait az EURIBOR fölött 600–700 bázispont kamatkülönbözettel árazták be. Ez az árképzési szint egyértelműen utal a közvetlen veszélyre. Ilyen esetekben korai beavatkozás lehet szükséges az érintett intézmény labilissá válásának elkerülése és a pénzügyi stabilitást veszélyeztető fenyegetések elkerülése érdekében. Különösen igaz ez egy Dániához hasonló kis gazdaság esetében, ahol a partnerek általában nem tesznek különbséget az egyes bankok között, ezáltal az egész szektorra kiterjesztve az egy bank csődje miatt bekövetkezett bizalomhiányt. Ezért az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi intézkedés összeegyeztethetőségi értékelésének a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja a jogalapja.

| (109) | Ami kifejezetten az eszközök FSC számára történő átruházásának összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság az intézkedéseket az értékvesztett eszközökről szóló közleményre tekintettel értékeli. |
| --- | --- |

(109)

Ami kifejezetten az eszközök FSC számára történő átruházásának összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság az intézkedéseket az értékvesztett eszközökről szóló közleményre tekintettel értékeli.

| (110) | A Bizottság ezt követően a szerkezetátalakítási intézkedéseket értékeli a szerkezetátalakítási közleményre tekintettel. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság ezt követően a szerkezetátalakítási intézkedéseket értékeli a szerkezetátalakítási közleményre tekintettel.

5.3.2.   Az intézkedések összeegyeztethetősége az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel

| (111) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény meghatározza az értékvesztett eszközök értékelésével és átruházásával, valamint az intézkedések Szerződéssel való összeegyeztethetőségével kapcsolatos elveket. Azt kell értékelni, hogy a támogatást a minimumra korlátozták-e, és hogy elégséges-e a bank és részvényeseinek saját hozzájárulása. |
| --- | --- |

(111)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény meghatározza az értékvesztett eszközök értékelésével és átruházásával, valamint az intézkedések Szerződéssel való összeegyeztethetőségével kapcsolatos elveket. Azt kell értékelni, hogy a támogatást a minimumra korlátozták-e, és hogy elégséges-e a bank és részvényeseinek saját hozzájárulása.

| (112) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 21. pontja szerint a bankoknak maximális mértékben viselniük kell az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket. A 21. pont előírja az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésért, bármely formában is valósuljon meg ez utóbbi, a konkrét választott modelltől függetlenül, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. |
| --- | --- |

(112)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 21. pontja szerint a bankoknak maximális mértékben viselniük kell az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket. A 21. pont előírja az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésért, bármely formában is valósuljon meg ez utóbbi, a konkrét választott modelltől függetlenül, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését.

| (113) | Az intézkedések eredeti formájukban a dán kormány finanszírozási költségének 100 bázisponttal növelt összegével megegyező mértékű javadalmazást írtak elő. A tőkebefektetésért semmilyen ellentételezést nem helyeztek kilátásba, kivéve egy részleges (25 %-os) értéknövekedést, amennyiben a nettó szanálás az árkiigazítási mechanizmuson keresztül többletet hoz. Továbbá azon negatív forgatókönyv esetén, ha a Newco eszközportfóliója jelentős mértékben romlana, az FSC-nak az FIH Holding biztosítana kártalanítást, amely ilyen körülmények között valószínűleg nem lenne képes a kötelezettségeinek eleget tenni. Ezért, mint ahogy arra a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat (66)–(73) preambulumbekezdése utal, valószínűtlennek tűnt, hogy a javadalmazás és a saját hozzájárulás elégséges lesz arra, hogy a támogatást az értékvesztett eszközökről szóló közlemény iránymutatásai szerint a belső piaccal összeegyeztethetővé tegye. |
| --- | --- |

(113)

Az intézkedések eredeti formájukban a dán kormány finanszírozási költségének 100 bázisponttal növelt összegével megegyező mértékű javadalmazást írtak elő. A tőkebefektetésért semmilyen ellentételezést nem helyeztek kilátásba, kivéve egy részleges (25 %-os) értéknövekedést, amennyiben a nettó szanálás az árkiigazítási mechanizmuson keresztül többletet hoz. Továbbá azon negatív forgatókönyv esetén, ha a Newco eszközportfóliója jelentős mértékben romlana, az FSC-nak az FIH Holding biztosítana kártalanítást, amely ilyen körülmények között valószínűleg nem lenne képes a kötelezettségeinek eleget tenni. Ezért, mint ahogy arra a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat (66)–(73) preambulumbekezdése utal, valószínűtlennek tűnt, hogy a javadalmazás és a saját hozzájárulás elégséges lesz arra, hogy a támogatást az értékvesztett eszközökről szóló közlemény iránymutatásai szerint a belső piaccal összeegyeztethetővé tegye.

| (114) | A Bizottság ezért az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 39. pontjával összhangban alaposan megvizsgálta az intézkedések piaci értékét. Egy külső szakértő támogatásával felbecsülte a kimenetelek valószínűségi eloszlását a Newco eszközportfóliója tekintetében és kiszámolta a részvényvásárlási megállapodáson keresztül az eszközök valószínűleg végleges felszámolási értékére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság ezért az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 39. pontjával összhangban alaposan megvizsgálta az intézkedések piaci értékét. Egy külső szakértő támogatásával felbecsülte a kimenetelek valószínűségi eloszlását a Newco eszközportfóliója tekintetében és kiszámolta a részvényvásárlási megállapodáson keresztül az eszközök valószínűleg végleges felszámolási értékére gyakorolt hatását.

| (115) | A Bizottság értékelésében a tőkebefektetés elmaradt ellentételezésén keresztül fennálló előnyöket, illetve az FIH Holding hitelminőségéhez, a veszteségelnyelő kölcsön többletkamatához, az FIH által a Newco-nak nyújtott finanszírozás többlet-kamatkülönbözetéhez és a kezeléshez és a származtatott fedezeti ügyletek többletdíjaihoz kapcsolódó lehetséges veszteségeket is feltárt. A Bizottság továbbá olyan enyhítő tényezőket is feltárt, mint a kormánygarancia lejárat előtti felmondása. Az intézkedések összesen 2,25 milliárd DKK állami támogatási elemet tartalmaztak. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság értékelésében a tőkebefektetés elmaradt ellentételezésén keresztül fennálló előnyöket, illetve az FIH Holding hitelminőségéhez, a veszteségelnyelő kölcsön többletkamatához, az FIH által a Newco-nak nyújtott finanszírozás többlet-kamatkülönbözetéhez és a kezeléshez és a származtatott fedezeti ügyletek többletdíjaihoz kapcsolódó lehetséges veszteségeket is feltárt. A Bizottság továbbá olyan enyhítő tényezőket is feltárt, mint a kormánygarancia lejárat előtti felmondása. Az intézkedések összesen 2,25 milliárd DKK állami támogatási elemet tartalmaztak.

| (116) | Figyelembe véve az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 40. és 41. pontját, az átvételi érték és a tényleges gazdasági érték közti különbség – két kiigazítással – a piaci érték értékelésekor használt számítási módszer elvégzésével került értékelésre. Először, a kimenetelek eloszlása a piaci értékek helyett az eszközportfólió tényleges gazdasági értékein alapult. Másodszor, a tőke előírt ellentételezése az intézkedések effektív nettó tőkeátvételén alapult. Az FSA nyilatkozatát követően a Bizottság az intézkedések bruttó tőkeátvételi hatását 375 millió DKK-ra (77), az ezzel egyenértékű átvételi értéket a tényleges gazdasági értéket 254 millió DKK-val meghaladó értékűnek becsülte (78), amely összeget vissza kellett téríteni és követelni. Továbbá 143,2 millió DKK többletdíjat kellett visszatéríttetni. |
| --- | --- |

(116)

Figyelembe véve az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 40. és 41. pontját, az átvételi érték és a tényleges gazdasági érték közti különbség – két kiigazítással – a piaci érték értékelésekor használt számítási módszer elvégzésével került értékelésre. Először, a kimenetelek eloszlása a piaci értékek helyett az eszközportfólió tényleges gazdasági értékein alapult. Másodszor, a tőke előírt ellentételezése az intézkedések effektív nettó tőkeátvételén alapult. Az FSA nyilatkozatát követően a Bizottság az intézkedések bruttó tőkeátvételi hatását 375 millió DKK-ra (77), az ezzel egyenértékű átvételi értéket a tényleges gazdasági értéket 254 millió DKK-val meghaladó értékűnek becsülte (78), amely összeget vissza kellett téríteni és követelni. Továbbá 143,2 millió DKK többletdíjat kellett visszatéríttetni.

| (117) | Egy 254 millió DKK összegű előlegfizetés (2012. március 1-i értéknappal) a nettó tőkeátvételi hatást 375 millió DKK-ról 121 millió DKK-ra csökkentette. Ezért egy 310,25 millió DKK (79) összegű egyszeri prémium 2013. szeptember 30-i értéknappal, továbbá egy 12,1 millió DKK összegű éves kifizetés (ami a tőkeátvétel 10 %-os éves ellentételezésének felel meg), a többlet kezelési költségek (80) visszatérítésén túlmenően összhangba hozza az intézkedéseket az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. |
| --- | --- |

(117)

Egy 254 millió DKK összegű előlegfizetés (2012. március 1-i értéknappal) a nettó tőkeátvételi hatást 375 millió DKK-ról 121 millió DKK-ra csökkentette. Ezért egy 310,25 millió DKK (79) összegű egyszeri prémium 2013. szeptember 30-i értéknappal, továbbá egy 12,1 millió DKK összegű éves kifizetés (ami a tőkeátvétel 10 %-os éves ellentételezésének felel meg), a többlet kezelési költségek (80) visszatérítésén túlmenően összhangba hozza az intézkedéseket az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel.

| (118) | Dánia gondoskodott róla, hogy az FIH kifizesse ezeket az összegeket (81) az intézkedések záródokumentumaiban szereplő megállapodások betartásán túlmenően. |
| --- | --- |

(118)

Dánia gondoskodott róla, hogy az FIH kifizesse ezeket az összegeket (81) az intézkedések záródokumentumaiban szereplő megállapodások betartásán túlmenően.

| (119) | Dánia kötelezettséget vállal arra, hogy a részvényvásárlási megállapodás alapján az FIH a Newco számláinak végleges rendezéséig nem fizet osztalékot annak érdekében, hogy az FSC számára enyhítse az FIH Holdingot terhelő hitelkockázatot. |
| --- | --- |

(119)

Dánia kötelezettséget vállal arra, hogy a részvényvásárlási megállapodás alapján az FIH a Newco számláinak végleges rendezéséig nem fizet osztalékot annak érdekében, hogy az FSC számára enyhítse az FIH Holdingot terhelő hitelkockázatot.

| (120) | Végezetül, az intézkedések teljes egészében arányosak, a minimumra korlátozottak és az FIH elégséges saját hozzájárulást biztosít. Továbbá a kamatokkal növelt 310,25 millió DKK (82) FSC számára történő kifizetése, valamint a javadalmazással és díjakkal (83) kapcsolatos további kötelezettségvállalások következtében az intézkedések megfelelő ellentételezést nyújtanak az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban. |
| --- | --- |

(120)

Végezetül, az intézkedések teljes egészében arányosak, a minimumra korlátozottak és az FIH elégséges saját hozzájárulást biztosít. Továbbá a kamatokkal növelt 310,25 millió DKK (82) FSC számára történő kifizetése, valamint a javadalmazással és díjakkal (83) kapcsolatos további kötelezettségvállalások következtében az intézkedések megfelelő ellentételezést nyújtanak az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban.

5.3.3.   A támogatás szerkezetátalakítási közleménnyel és a 2011. évi meghosszabbítási közleménnyel való összeegyeztethetősége
   (84)

| (121) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján abban az esetben egyeztethető össze a belső piaccal, ha a szerkezetátalakítás i. a bank életképességének helyreállítását vagy annak rendezett felszámolását eredményezi; ii. a támogatást a szükséges minimumra korlátozza és a kedvezményezett elégséges saját hozzájárulását (tehermegosztás) tartalmazza; és iii. a versenytorzulás korlátozásával kapcsolatosan kielégítő intézkedéseket foglal magában. |
| --- | --- |

(121)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján abban az esetben egyeztethető össze a belső piaccal, ha a szerkezetátalakítás i. a bank életképességének helyreállítását vagy annak rendezett felszámolását eredményezi; ii. a támogatást a szükséges minimumra korlátozza és a kedvezményezett elégséges saját hozzájárulását (tehermegosztás) tartalmazza; és iii. a versenytorzulás korlátozásával kapcsolatosan kielégítő intézkedéseket foglal magában.

i.   Életképesség

| (122) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely igazolja, hogy a kedvezményezett hogyan nyeri vissza állami támogatás nélkül hosszú távú életképességét ésszerű határidőn és maximum öt éven belül. A hosszú távú életképességet az érintett bank akkor érte el, ha saját erejéből és a vonatkozó prudenciális előírásokkal összhangban képes a tőkéért folytatott versenyben megállni a helyét. A banknak ennek érdekében képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és kockázati profilja figyelembevételével megfelelő sajáttőke-arányos nyereség elérésére. Az életképesség helyreállítását elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni és annak egy hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia. |
| --- | --- |

(122)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely igazolja, hogy a kedvezményezett hogyan nyeri vissza állami támogatás nélkül hosszú távú életképességét ésszerű határidőn és maximum öt éven belül. A hosszú távú életképességet az érintett bank akkor érte el, ha saját erejéből és a vonatkozó prudenciális előírásokkal összhangban képes a tőkéért folytatott versenyben megállni a helyét. A banknak ennek érdekében képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és kockázati profilja figyelembevételével megfelelő sajáttőke-arányos nyereség elérésére. Az életképesség helyreállítását elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni és annak egy hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia.

| (123) | A Dánia által az FIH tekintetében 2016. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan benyújtott szerkezetátalakítási terv a szerkezetátalakítási időszak végére mutatja az életképesség helyreállítását. Várható, hogy a bank nyereséges marad és éves eredményeit javítani tudja, különösen a 2013–2016 közötti időszakban, az újonnan létrehozott tevékenységek megfelelő sajáttőke-arányos nyeresége mellett. A legrosszabb forgatókönyv esetén a bank továbbra is nyereséget termel, a nettó nyereség a 2013. évi 51 millió DKK-ról (6,8 millió EUR) 2016-ra 122 millió DKK-ra (16,27 millió EUR) nő. |
| --- | --- |

(123)

A Dánia által az FIH tekintetében 2016. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan benyújtott szerkezetátalakítási terv a szerkezetátalakítási időszak végére mutatja az életképesség helyreállítását. Várható, hogy a bank nyereséges marad és éves eredményeit javítani tudja, különösen a 2013–2016 közötti időszakban, az újonnan létrehozott tevékenységek megfelelő sajáttőke-arányos nyeresége mellett. A legrosszabb forgatókönyv esetén a bank továbbra is nyereséget termel, a nettó nyereség a 2013. évi 51 millió DKK-ról (6,8 millió EUR) 2016-ra 122 millió DKK-ra (16,27 millió EUR) nő.

| (124) | A szerkezetátalakítási terv szerint 2016. december 31-ig az FIH teljestőke-megfelelési mutatója eléri a 19,6 %-ot, a törvényben előírt likviditási ráta ekkor várhatóan 160 % lesz. Minden ilyen mutató jelentős mértékben meghaladja a törvényben előírt minimumkövetelményeket. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a csoport jól tőkésített és kényelmes likviditási pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

(124)

A szerkezetátalakítási terv szerint 2016. december 31-ig az FIH teljestőke-megfelelési mutatója eléri a 19,6 %-ot, a törvényben előírt likviditási ráta ekkor várhatóan 160 % lesz. Minden ilyen mutató jelentős mértékben meghaladja a törvényben előírt minimumkövetelményeket. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a csoport jól tőkésített és kényelmes likviditási pozícióval rendelkezik.

| (125) | Az intézkedéseket – különösen a hitelek folyósítását – követően az FIH olyan helyzetben volt, hogy nemcsak a kormány által garantált kötvényeket tudta 2013-ban, a megfelelő határidőn belül visszaváltani, hanem a kormány által nyújtott hibrid tőkét is vissza tudta fizetni 2013. július 2-án. |
| --- | --- |

(125)

Az intézkedéseket – különösen a hitelek folyósítását – követően az FIH olyan helyzetben volt, hogy nemcsak a kormány által garantált kötvényeket tudta 2013-ban, a megfelelő határidőn belül visszaváltani, hanem a kormány által nyújtott hibrid tőkét is vissza tudta fizetni 2013. július 2-án.

| (126) | Az intézkedések javítottak az FIH likviditási profilján, amely 2012. december 31-re el tudta érni a 214 %-os törvényben előírt likviditási rátát és 2013. december 31-re várhatóan eléri a 239,7 %-ot (85), ezzel jelentős mértékben meghaladva a törvényben előírt likviditási követelményeket. |
| --- | --- |

(126)

Az intézkedések javítottak az FIH likviditási profilján, amely 2012. december 31-re el tudta érni a 214 %-os törvényben előírt likviditási rátát és 2013. december 31-re várhatóan eléri a 239,7 %-ot (85), ezzel jelentős mértékben meghaladva a törvényben előírt likviditási követelményeket.

| (127) | Az eszközök szétválasztása különösen az FIH-t korábban fenyegető finanszírozási hiányt szüntette meg az FSC által a NewCo-nak nyújtott 13 milliárd DKK összegű finanszírozási eszköz segítségével. Ezenkívül az FSC kötelezettséget vállalt a Newco újratőkésítésére az intézkedések teljes időtartama alatt, amennyiben ez szükségessé válik (86). Ennek eredményeként elébe mentek az FIH azonnali újratőkésítésére vonatkozó kérdéseknek. |
| --- | --- |

(127)

Az eszközök szétválasztása különösen az FIH-t korábban fenyegető finanszírozási hiányt szüntette meg az FSC által a NewCo-nak nyújtott 13 milliárd DKK összegű finanszírozási eszköz segítségével. Ezenkívül az FSC kötelezettséget vállalt a Newco újratőkésítésére az intézkedések teljes időtartama alatt, amennyiben ez szükségessé válik (86). Ennek eredményeként elébe mentek az FIH azonnali újratőkésítésére vonatkozó kérdéseknek.

| (128) | Összefoglalva, úgy tűnik, hogy a jövedelmezőség és likviditás biztosításával, valamint elegendő tőkealap mellett az FIH jó pozícióban van ahhoz, hogy önmagában hosszú távú életképességet érjen el. |
| --- | --- |

(128)

Összefoglalva, úgy tűnik, hogy a jövedelmezőség és likviditás biztosításával, valamint elegendő tőkealap mellett az FIH jó pozícióban van ahhoz, hogy önmagában hosszú távú életképességet érjen el.

| (129) | Habár a legrosszabb forgatókönyv szerint a normalizált tőke adózás előtti nyeresége 0,9 % 2013. december 31-én, és 2,0 % (87)2016. december 31-én, a legjobb forgatókönyv 10,3 %-os és 11,2 %-os normalizált tőkenyereséget vetít előre 2013-ra és 2016-ra. |
| --- | --- |

(129)

Habár a legrosszabb forgatókönyv szerint a normalizált tőke adózás előtti nyeresége 0,9 % 2013. december 31-én, és 2,0 % (87)2016. december 31-én, a legjobb forgatókönyv 10,3 %-os és 11,2 %-os normalizált tőkenyereséget vetít előre 2013-ra és 2016-ra.

| (130) | A Bizottság általában nem használja a „normalizált tőke” fogalmát, mert rendszeresen nagyobb tőkearányos jövedelmezőséget eredményez, mintha a számítások a tényleges saját tőkén alapulnának. Azonban ebben az esetben Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy az FIH Holding és az FIH a felhalmozott eredményt nagy mértékben visszatartja annak érdekében, hogy a megfelelő kifizetést jobban tudják biztosítani az FSC számára. Különösen abban az esetben, ha a Newco az FIH által tervezetthez képest jelentősen alacsonyabb bevételt termel, az FIH (a veszteségelnyelő kölcsönön keresztül) és az FIH Holding (az FSC számára biztosított kezességvállaláson keresztül) viseli a költségeket azért, hogy az FIH javadalmazását az állami támogatási szabályokkal arányos mértékben biztosítsa. A felhalmozott eredmény a saját tőkét mindazonáltal viszonylag magas szintre növeli (a legjobb esetben 8,4 milliárd DKK-ra, legrosszabb esetben 7,3 milliárd DKK-ra), ami csökkenti a sajáttőkehozamot. Az FIH nincs abban a helyzetben, hogy ezt a folyamatot ellensúlyozza, kivéve, ha veszteséget termel (amely se nem előirányzott, se nem kívánatos). A „normalizált tőke” fogalma azért előnyösebb jelen esetben, mert így a Bizottság a bank jövedelmezőségét megfelelően értékelni tudja, félretéve a felhalmozott eredményeket. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság általában nem használja a „normalizált tőke” fogalmát, mert rendszeresen nagyobb tőkearányos jövedelmezőséget eredményez, mintha a számítások a tényleges saját tőkén alapulnának. Azonban ebben az esetben Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy az FIH Holding és az FIH a felhalmozott eredményt nagy mértékben visszatartja annak érdekében, hogy a megfelelő kifizetést jobban tudják biztosítani az FSC számára. Különösen abban az esetben, ha a Newco az FIH által tervezetthez képest jelentősen alacsonyabb bevételt termel, az FIH (a veszteségelnyelő kölcsönön keresztül) és az FIH Holding (az FSC számára biztosított kezességvállaláson keresztül) viseli a költségeket azért, hogy az FIH javadalmazását az állami támogatási szabályokkal arányos mértékben biztosítsa. A felhalmozott eredmény a saját tőkét mindazonáltal viszonylag magas szintre növeli (a legjobb esetben 8,4 milliárd DKK-ra, legrosszabb esetben 7,3 milliárd DKK-ra), ami csökkenti a sajáttőkehozamot. Az FIH nincs abban a helyzetben, hogy ezt a folyamatot ellensúlyozza, kivéve, ha veszteséget termel (amely se nem előirányzott, se nem kívánatos). A „normalizált tőke” fogalma azért előnyösebb jelen esetben, mert így a Bizottság a bank jövedelmezőségét megfelelően értékelni tudja, félretéve a felhalmozott eredményeket.

| (131) | Az FIH továbbá befejezi a viszonylag kockázatos akvizíciófinanszírozási tevékenységet, amely az üzleti tevékenységeivel kapcsolatos kockázat csökkenését eredményezi és üzleti modelljét szilárdabb alapra helyezi. Ezenkívül a szerkezetátalakítási időszak végén fennálló 20,8 %-os (88) teljestőke-megfelelési mutatóval az FIH üzleti modelljére tekintettel túltőkésítettnek (89) tekinthető és ezért sokkal kevésbé van kitéve a piaci kockázatoknak, ami a korábbiakhoz hasonlóan veszélyeztetheti jól menő vállalkozásként való fennmaradását. |
| --- | --- |

(131)

Az FIH továbbá befejezi a viszonylag kockázatos akvizíciófinanszírozási tevékenységet, amely az üzleti tevékenységeivel kapcsolatos kockázat csökkenését eredményezi és üzleti modelljét szilárdabb alapra helyezi. Ezenkívül a szerkezetátalakítási időszak végén fennálló 20,8 %-os (88) teljestőke-megfelelési mutatóval az FIH üzleti modelljére tekintettel túltőkésítettnek (89) tekinthető és ezért sokkal kevésbé van kitéve a piaci kockázatoknak, ami a korábbiakhoz hasonlóan veszélyeztetheti jól menő vállalkozásként való fennmaradását.

| (132) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az FIH hosszú távú életképességének helyreállítására. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az FIH hosszú távú életképességének helyreállítására.

ii.   Tehermegosztás

| (133) | Az FIH kötelezettséget vállalt arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt nem fizet ki semmilyen osztalékot és visszafizeti az 1,9 milliárd DKK összegű korábbi állami feltőkésítést. Az FIH továbbá nem fog semmilyen kamatszelvény-fizetést teljesíteni azon befektetők számára, akik hibrid instrumentumokba vagy olyan instrumentumba fektettek be, amely esetében a pénzügyi intézményeknek mérlegelési joguk van a kamatszelvény-fizetés teljesítése vagy vételi opció érvényesítése tekintetében, függetlenül azok szabályozói minősítésétől, ideértve az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amennyiben nem áll fenn jogi kötelezettség a kifizetésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(133)

Az FIH kötelezettséget vállalt arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt nem fizet ki semmilyen osztalékot és visszafizeti az 1,9 milliárd DKK összegű korábbi állami feltőkésítést. Az FIH továbbá nem fog semmilyen kamatszelvény-fizetést teljesíteni azon befektetők számára, akik hibrid instrumentumokba vagy olyan instrumentumba fektettek be, amely esetében a pénzügyi intézményeknek mérlegelési joguk van a kamatszelvény-fizetés teljesítése vagy vételi opció érvényesítése tekintetében, függetlenül azok szabályozói minősítésétől, ideértve az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amennyiben nem áll fenn jogi kötelezettség a kifizetésekre vonatkozóan.

| (134) | Ezenkívül, az 5.4.1. szakaszban leírtak szerint az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések javadalmazása megfelelő összegben került meghatározásra. |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül, az 5.4.1. szakaszban leírtak szerint az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések javadalmazása megfelelő összegben került meghatározásra.

| (135) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő módon kezeli a tehermegosztásra vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő módon kezeli a tehermegosztásra vonatkozó követelményt.

iii.   Versenytorzulás

| (136) | A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az FIH-nak egyes üzleti tevékenységektől (ingatlanfinanszírozás, magántőke, magán-vagyonkezelés) vissza kell vonulnia. Nevezetesen 15,4 milliárd DKK összegű ingatlanfinanszírozással kapcsolatos eszköz (a 2012. évi mérlegfőösszeg 25 %-a) elkülönítésre került a Newco-ba. |
| --- | --- |

(136)

A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az FIH-nak egyes üzleti tevékenységektől (ingatlanfinanszírozás, magántőke, magán-vagyonkezelés) vissza kell vonulnia. Nevezetesen 15,4 milliárd DKK összegű ingatlanfinanszírozással kapcsolatos eszköz (a 2012. évi mérlegfőösszeg 25 %-a) elkülönítésre került a Newco-ba.

| (137) | A módosított feltételjegyzék a betétekre vonatkozóan árvezetési tilalmat is előír abban az esetben, ha az FIH piaci részesedése meghaladja az 5 %-ot. Ez a kötelezettségvállalás lehetővé teszi az FIH számára, hogy tovább javítsa finanszírozási helyzetét betétek piacon történő gyűjtésével, a túlzott gyakorlatokat megakadályozó küszöbérték egyidejű meghatározásával. Továbbá előírják az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát annak érdekében, hogy a versenytársakat a túlzott piaci magatartástól megóvják. Megjegyzendő, hogy egyik piaci szereplő sem tett észrevételt az FIH betétárazási politikájával kapcsolatban, miután a Bizottság eljárást indított a kérdésben. |
| --- | --- |

(137)

A módosított feltételjegyzék a betétekre vonatkozóan árvezetési tilalmat is előír abban az esetben, ha az FIH piaci részesedése meghaladja az 5 %-ot. Ez a kötelezettségvállalás lehetővé teszi az FIH számára, hogy tovább javítsa finanszírozási helyzetét betétek piacon történő gyűjtésével, a túlzott gyakorlatokat megakadályozó küszöbérték egyidejű meghatározásával. Továbbá előírják az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát annak érdekében, hogy a versenytársakat a túlzott piaci magatartástól megóvják. Megjegyzendő, hogy egyik piaci szereplő sem tett észrevételt az FIH betétárazási politikájával kapcsolatban, miután a Bizottság eljárást indított a kérdésben.

| (138) | Az FIH továbbá eladja a magántőke-befektetési alapokban és egyéb tőkebefektetésekben meglévő befektetéseit és 2014. december 31. után nem tart fenn jelzálog-hitelintézetet vállalati struktúrájában. Így ezen tevékenységek versenytársaira maradnak és az FIH piaci jelenléte ennek megfelelően csökken. |
| --- | --- |

(138)

Az FIH továbbá eladja a magántőke-befektetési alapokban és egyéb tőkebefektetésekben meglévő befektetéseit és 2014. december 31. után nem tart fenn jelzálog-hitelintézetet vállalati struktúrájában. Így ezen tevékenységek versenytársaira maradnak és az FIH piaci jelenléte ennek megfelelően csökken.

| (139) | Ezenkívül felszámolásra kerül az FIH Realkredit (90) és az akvizíciófinanszírozás területén folytatott valamennyi tevékenység megszüntetésre kerül. Az FIH Realkredit továbbra is körülbelül 300 millió DKK (40,3 millió EUR) összegű eszközzel rendelkezett a 2012. év végi adatok alapján, így a teljes FIH Group számára korlátozott jelentőséggel bírt. |
| --- | --- |

(139)

Ezenkívül felszámolásra kerül az FIH Realkredit (90) és az akvizíciófinanszírozás területén folytatott valamennyi tevékenység megszüntetésre kerül. Az FIH Realkredit továbbra is körülbelül 300 millió DKK (40,3 millió EUR) összegű eszközzel rendelkezett a 2012. év végi adatok alapján, így a teljes FIH Group számára korlátozott jelentőséggel bírt.

| (140) | Ezenkívül az FIH 2010. december 31-i teljes eszközállományát 109,3 milliárd DKK-ról (14,67 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 60,80 milliárd DKK-ra (8,16 milliárd EUR) csökkentette, ami 44 %-os csökkenésnek felel meg. |
| --- | --- |

(140)

Ezenkívül az FIH 2010. december 31-i teljes eszközállományát 109,3 milliárd DKK-ról (14,67 milliárd EUR) 2012. december 31-ig 60,80 milliárd DKK-ra (8,16 milliárd EUR) csökkentette, ami 44 %-os csökkenésnek felel meg.

| (141) | Ezen kötelezettségvállalások együttesen a versenytorzulás jelentős mértékű enyhítését eredményezik, mert az FIH számára potenciálisan nyereséges üzleti lehetőségek feladásra kerülnek és a FIH versenytársaira maradnak. |
| --- | --- |

(141)

Ezen kötelezettségvállalások együttesen a versenytorzulás jelentős mértékű enyhítését eredményezik, mert az FIH számára potenciálisan nyereséges üzleti lehetőségek feladásra kerülnek és a FIH versenytársaira maradnak.

5.4.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK LEZÁRÁSA

| (142) | A Bizottság a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a szóban forgó intézkedések a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményei szerint jól célzottak-e (91). Különösen ebben a szakaszban nem volt egyértelmű, hogy a befektetők értékelése szerint az FIH teljesen megszabadult-e legrosszabb eszközeitől és készen áll-e arra, hogy elviselhető feltételek mellett finanszírozást biztosítson. Az FIH szerkezetátalakítási terve azt bizonyítja, hogy a bank még stresszforgatókönyv esetén is megfelelő tőkepufferrel rendelkezik és valószínűleg kedvezőtlen makrogazdasági fejlemények esetén is életképes marad. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a szóban forgó intézkedések a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményei szerint jól célzottak-e (91). Különösen ebben a szakaszban nem volt egyértelmű, hogy a befektetők értékelése szerint az FIH teljesen megszabadult-e legrosszabb eszközeitől és készen áll-e arra, hogy elviselhető feltételek mellett finanszírozást biztosítson. Az FIH szerkezetátalakítási terve azt bizonyítja, hogy a bank még stresszforgatókönyv esetén is megfelelő tőkepufferrel rendelkezik és valószínűleg kedvezőtlen makrogazdasági fejlemények esetén is életképes marad.

| (143) | A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság továbbá kételyeket vetett fel a tekintetben, hogy az intézkedések a minimumra lettek-e korlátozva és elégséges saját hozzájárulást terveztek-e (92), különösen az intézkedések összetettségére való tekintettel. |
| --- | --- |

(143)

A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság továbbá kételyeket vetett fel a tekintetben, hogy az intézkedések a minimumra lettek-e korlátozva és elégséges saját hozzájárulást terveztek-e (92), különösen az intézkedések összetettségére való tekintettel.

| (144) | Valamennyi elem és az azok közötti kapcsolatok részletes értékelését követően a Bizottság úgy véli, hogy az FIH által az intézkedésekért fizetendő javadalmazás elégséges saját hozzájárulást biztosít és összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A Bizottság üdvözli az FSC számára teljesített „egyszeri” (310,25 millió DKK összegű) kifizetést és az e tekintetben tett kötelezettségvállalásokat. Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedések javítottak a bank likviditási profilján, amely a szerkezetátalakítási terv szerint likvid és életképes marad valamennyi forgatókönyv esetében. |
| --- | --- |

(144)

Valamennyi elem és az azok közötti kapcsolatok részletes értékelését követően a Bizottság úgy véli, hogy az FIH által az intézkedésekért fizetendő javadalmazás elégséges saját hozzájárulást biztosít és összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A Bizottság üdvözli az FSC számára teljesített „egyszeri” (310,25 millió DKK összegű) kifizetést és az e tekintetben tett kötelezettségvállalásokat. Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedések javítottak a bank likviditási profilján, amely a szerkezetátalakítási terv szerint likvid és életképes marad valamennyi forgatókönyv esetében.

| (145) | A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság további kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a versenytorzulás korlátozására vonatkozó követelményt teljesült-e. Az FIH-ra jelenleg kamatszelvény-fizetési, osztalékfizetési, (betétekre is vonatkozó) árvezetési tilalom, az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalma, valamint elidegenítési kötelezettségvállalások vonatkoznak. |
| --- | --- |

(145)

A megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság további kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a versenytorzulás korlátozására vonatkozó követelményt teljesült-e. Az FIH-ra jelenleg kamatszelvény-fizetési, osztalékfizetési, (betétekre is vonatkozó) árvezetési tilalom, az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalma, valamint elidegenítési kötelezettségvállalások vonatkoznak.

| (146) | A Bizottság összességében megállapítja, hogy a Dánia által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő módon kezeli az életképesség, tehermegosztás és versenytorzulás kérdését, és ennélfogva összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság összességében megállapítja, hogy a Dánia által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő módon kezeli az életképesség, tehermegosztás és versenytorzulás kérdését, és ennélfogva összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel.

| (147) | A fenti értékelés alapján a Bizottság szerint az intézkedések jól célzottak, a minimumra korlátozottak és a verseny korlátozott mértékű torzulását idézik elő. Ezért a Bizottság az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatos azon kétségei, amelyek eredetileg a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban merültek fel, alaptalannak bizonyultak. |
| --- | --- |

(147)

A fenti értékelés alapján a Bizottság szerint az intézkedések jól célzottak, a minimumra korlátozottak és a verseny korlátozott mértékű torzulását idézik elő. Ezért a Bizottság az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatos azon kétségei, amelyek eredetileg a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozatban merültek fel, alaptalannak bizonyultak.

Következtetés

| (148) | A bejelentés alapján és a Dánia által benyújtott kötelezettségvállalásokra tekintettel megállapításra került, hogy a támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal. Az intézkedések megfelelősége, valamint a bank életképessége és a saját hozzájárulások, a versenytorzulás enyhítésére hozott intézkedésekkel együtt kielégítőnek tűnnek. Következésképpen az intézkedéseket a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján jóvá kell hagyni és a megindított eljárást le kell zárni, |
| --- | --- |

(148)

A bejelentés alapján és a Dánia által benyújtott kötelezettségvállalásokra tekintettel megállapításra került, hogy a támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal. Az intézkedések megfelelősége, valamint a bank életképessége és a saját hozzájárulások, a versenytorzulás enyhítésére hozott intézkedésekkel együtt kielégítőnek tűnnek. Következésképpen az intézkedéseket a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján jóvá kell hagyni és a megindított eljárást le kell zárni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az eszközök FIH Groupról a dán Financial Stability Company számára történő átruházása, a mellékmegállapodásokkal együtt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

Ez az állami támogatás a szerkezetátalakítási terv és a mellékletben foglalt kötelezettségvállalások alapján a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 359., 2012.11.21., 1. o.

1

(2)  „Az állam által nyújtott tőkeinjekciókról szóló törvény” (lov om statsligt kapitalindskud) a 2009. február 3-i 67. törvényt és az annak alapján kiadott végrehajtási rendeleteket jelenti. A törvényt a 2009. február 3-i bizottsági határozat hagyta jóvá (HL C 50., 2009.3.3., 4. o.)

2

(3)  A Bizottság SA.34445. (2012/C.) (ex 2012/N.) számú ügyben hozott 2012. június 29-i határozata (HL C 359., 2012.11.21., 1. o.).

3

(4)  Ezen támogatási intézkedések részletes leírása a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat (10)–(23) preambulumbekezdésében található.

4

(5)  Lásd az (1) preambulumbekezdést.

5

(6)  A terv későbbi módosítások tárgyát képezte.

6

(7)  A nyelvhasználatról való lemondással kapcsolatos 2013. december 10-i nyilatkozat.

7

(8)  Az FIH Erhvervsbank A/S vállalattal történt 2013. augusztus 23-i egyesülés után ezen a néven folytatta tevékenységét.

8

(9)  A banki üzletág eredetileg a következőkből állt: 1) vállalati banki üzletág, amely az FIH hitelnyújtási tevékenységeiért, különösen a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelekért felelős; 2) akvizíciófinanszírozás, amely a skandináv piacon végbemenő fúziókhoz és felvásárlásokhoz biztosít strukturált finanszírozást, és 3) ingatlanfinanszírozás, amely az ingatlanbefektetőknek biztosít tőkét és tanácsadási szolgáltatásokat. A (40) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az FIH nem foglalkozik többé ingatlanfinanszírozással.

9

(10)  A piaci üzletág nagyvállalkozásoknak és középvállalkozásoknak biztosít pl. a kockázatkezeléssel, kötelezettségkezeléssel és tőkeszerkezettel kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokat. A piaci üzletág felelős továbbá a kereskedelmi és ügyfélorientált tevékenységek kezeléséért a kamatláb-, deviza- és értékpapírpiacokon.

10

(11)  A vállalati pénzügyek üzletág pénzügyi tanácsadási szolgáltatásokat biztosít a fúziókkal és felvásárlásokkal, privatizációkkal és tőkeinjekciókkal stb. kapcsolatban.

11

(12)  A PF I A/S a PFA Pension, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring és C.P Dyvig & Co A/S FIH Holdingban betöltött részesedését tulajdonló holdingtársaság.

12

(13)  A szerkezetátalakítási terv a „szolvenciamutató” kifejezést használja. A „szolvenciamutató” kifejezés a pénzügyi beszámolóban azonban a vállalat adózás és értékcsökkenés utáni nyereségének a vállalat összes kötelezettségéhez viszonyított aránya. Ezért ez a mutató a vállalat azon képességét méri, hogy mennyire képes tartozásait rendezni. A mutató a vállalat adózás utáni bevételét számszerűsíti, de az összes adóssággal ellentétben nem számítja a nem pénzbeli értékcsökkenési leírásokat. Ezenkívül a vállalat további adósságfelhalmozásának valószínűségét is értékeli. Ezért amikor a szerkezetátalakítási terv ezt a kifejezést használja, akkor e határozat a „teljestőke-megfelelési mutatóra”, vagyis a bank teljes tőkéjének a bank teljes kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyított arányára utal.

13

(14)  A 2012. december 31-i átváltási árfolyam: 1 EUR = 7,4610 DKK (EKB).

14

(15)  A működő tőke a betétek, kibocsátott kötvények, alárendelt kölcsönök és a saját tőke összege.

15

(16)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

16

(17)  2010-ben az FIH előző tulajdonosa, a 2008-ban felszámolási eljárás alá került Icelandic Kaupthing Bank hf eladásra kínálta fel az FIH Groupot.

17

(18)  Lásd a (17) preambulumbekezdést.

18

(19)  Lásd a 4. lábjegyzetet. Az intézkedések részletesebb leírását ezen határozat (22)–(30) preambulumbekezdései tartalmazzák.

19

(20)  Az FIH és FSC között 2012. július 2-án kötött zárómegállapodás.

20

(21)  Az FSC által történt felvásárlása óta a Newco nevét „FS Property Finance A/S-re” változtatták, de továbbra is az FIH székhelyén található címen tevékenykedik.

21

(22)  Az FSC a dán állam tulajdonában lévő szervezet, amely azon különféle intézkedésekről gondoskodik, amelyek a pénzügyi válsággal összefüggésben pénzügyi intézmények számára nyújtott állami források felhasználását vonják maguk után.

22

(23)  Lásd a 2010. szeptember 30-i határozatot az N 407/10 számú állami támogatásról (HL C 312., 2010.11.17., 7. o.); a 2010. december 7-i határozatot az SA.31938 (N 537/10) számú állami támogatásról (HL C 117., 2011.4.15., 1. o.); a 2011. június 28-i határozatot az SA.33001 (11/N) A számú állami támogatásról (HL C 237., 2011.8.13., 1. o.); a 2011. augusztus 1-jei határozatot az SA.33001 (11/N) B állami támogatásról (HL C 271., 2011.9.14., 1. o.); a 2011. december 9-i határozatot az SA.33757 (11/N) számú állami támogatásról (HL C 22., 2012.1.27., 5. o.); és a 2012. február 17-i határozatot az SA.34227 (12/N) számú állami támogatásról (HL C 128., 2012.5.3., 1. o.), valamint a 2011. október 6-i határozatot az SA.33639 (11/N) számú, a Max Bank megmentési támogatására vonatkozó állami támogatásról (HL C 343., 2011.11.23., 10. o.).

23

(24)  A program célja, hogy megőrizze a bajban lévő bankok értékét egy szabályozott felszámolási eljárás segítségével ahelyett, hogy ezen bankok csődeljárás alá kerülnének. Az eredeti program értelmében a bajban lévő bank tőketulajdonosai és alárendelt kötvénytulajdonosai teljes egészében törlésre kerülnek. Az eszközöket és fennmaradó kötelezettségeket az FSC mint az állam felszámolásért felelős vállalata veszi át. Az értékesíthető eszközöket befektetőknek értékesítik, a fennmaradó eszközöket pedig kifuttatják. Az értékesítésből és kifuttatásból származó bevételeket a hitelezők (elsőbbségi kötvénytulajdonosok és betétesek) kielégítésére használják fel.

24

(25)  Lásd az (1) és (4) preambulumbekezdést.

25

(26)  Az FSA 2013. április 18-án kelt, a Bizottság részére 2013. április 29-én elektronikus levélben benyújtott levelében ezt megerősítette.

26

(27)  A szerződés szerint a Newco-nak a két-, három- vagy ötéves dán államkötvények 1,15 %-kal növelt tényleges kamatát kell fizetnie attól függően, hogy az FIH milyen futamidőt választott. Ugyanakkor ez de facto az ötéves kamattá változott.

27

(28)  A vételár 2 milliárd DKK rögzített összegből és egy változó összegből áll, amely a Newco felszámoláskor realizált, a (30) preambulumbekezdésben leírt értékétől függ.

28

(29)  Ezt a dán pénzügyi felügyeleti hatóság (FSA) 2009. április 18-án kelt levele megerősíti, lásd továbbá a 26. lábjegyzetet.

29

(30)  A részvényvásárlási megállapodás és annak mellékmegállapodásai számos részletét felvázoló elvi megállapodás 2012. március 1-jén került aláírásra, a végleges záródokumentumok 2012. július 1-jén kerültek aláírásra.

30

(31)  A Bizottság közleménye az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.)

31

(32)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.)

32

(33)  Különböző alforgatókönyvekkel.

33

(34)  Alforgatókönyv alacsonyabb értékcsökkenéssel.

34

(35)  16 %-os elsődlegestőke-aránynak megfelelő összegű saját tőke alapján számítva, a bank kockázati pozícióit figyelembe véve. Feltételezve, hogy ez nincs hatással a nyereségre/veszteségre.

35

(36)  Érdemes megemlíteni, hogy ha 2013-ban a nettó költségek 310,25 millió DKK összegű emelkedésével számolunk az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban végrehajtott kifizetés következtében + kamat és a kezelési költségek 61,7 millió DKK összegben történő visszatérítése miatt (lásd még a (117) és az azt követő preambulumbekezdéseket), a bank nettó nyeresége/vesztesége 2013-ban várhatóan negatív lesz mindkét forgatókönyv esetén. Az FIH ezt a hatást főként a 2013 decemberében végrehajtott likviditáskezelési gyakorlaton keresztül ellensúlyozta. 2016-ban a hatás elhanyagolható lenne, mert a számadatok mint „normalizált” tőkearányos nyereség vannak feltüntetve.

36

(37)  Alforgatókönyv magas értékcsökkenéssel.

37

(38)  A törvényben előírt likviditási ráta a törvényben előírt likviditási pozíció jelenlegi értéke a törvényben előírt likviditási követelmény százalékában megadva. 100 %-os ráta szükséges a törvényben előírt követelmény teljesítéséhez, a 214 %-os ráta pedig a törvényben előírt követelmény több mint kétszerese.

38

(39)  Lásd a 35. lábjegyzetet.

39

(40)  A legjobb forgatókönyv alacsonyabb átlagos finanszírozási költségeket és a piaci és a vállalati pénzügyi tevékenységekből befolyó magasabb bevételt feltételez.

40

(41)  A legrosszabb forgatókönyv jelentős negatív fejleményeket feltételez makroökonómiai szinten, mind az alacsonyabb hitelkereslet, mind a történelmi csúcsokat elérő értékcsökkenés tekintetében (habár a szerkezetátalakítási időszak alatt ennek csökkenését feltételezi).

41

(42)  Az FIH 2013. december 4-i hatállyal 310,25 millió DKK összeget utalt át az FSC részére (az összeget 2013. szeptember 30-án helyezték letétbe). Az FIH ezen felül 6 575 342 DKK-t utalt át.

42

(43)  A kockázati értéket például a 2011. december 31-i 50 millió DKK-ról (6,71 millió EUR) 35 millió DKK-ra (4,7 millió EUR) csökkentette 2013. április 22-ig.

43

(44)  Azt a kamatnap-számítási szabályt jelenti, amelynek során az utolsó időszak ténylegesen eltelt napjainak számát (az utolsó kifizetés napjától a következő kifizetés napjáig eltelt napok száma) két egymást követő szeptember 30-a között ténylegesen eltelt napok számával osztják el.

44

(45)  Az úgynevezett „feltételjegyzék” foglalja össze.

45

(46)  Az állami támogatások interaktív bejelentése (SANI) internetes alkalmazáson keresztül, 2012. március 2-án továbbított 6783. számú bejelentés, az FIH feljegyzése a Bizottságnak – végleges, 3. szakasz.

46

(47)  A Bizottság közleménye – A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

47

(48)  Az eszközök FIH-ról az FSC számára történő átruházása, a Bizottság részére Dánia által 2012. március 20-án benyújtva.

48

(49)  Dánia 2012. március 29-i elektronikus levele a Bizottság részére.

49

(50)  „A FIH Holding részvényeinek FSC általi megvásárlásával kapcsolatos 2012. április 4-i kérdőívre benyújtott válaszok” – a Bizottság részére Dánia által 2012. április 23-án benyújtva.

50

(51)  „Nyilatkozat – FIH Erhvervsbank”, dátum nélkül, a Bizottság részére 2012. május 16-án benyújtva.

51

(52)  Lásd a 49. lábjegyzetet és a (67) preambulumbekezdést.

52

(53)  A piacgazdasági befektető elve (MEIP) e határozat alkalmazásában a piacgazdasági szereplő elvével (MEOP) egyenértékű kifejezés. A MEOP kifejezés a befektetők és egyéb piaci szereplők, pl. kölcsönt folyósítók, hitelezők stb. helyzetére vonatkozik.

53

(54)  2012. szeptember 11-i beadvány 2., 3. és 4. szakasza.

54

(55)  2012. szeptember 11-i beadvány, 5. o.

55

(56)  Lásd a 31. lábjegyzetet.

56

(57)  2012. szeptember 11-i beadvány, 2. szakasz, 5. o.

57

(58)  2012. szeptember 11-i beadvány, 6–7. oldal.

58

(59)  Az FSC tevékenységeit a pénzügyi stabilitásról szóló törvény és a pénzügyi tevékenységről szóló törvény, valamint az ezek alapján kiadott végrehajtási rendeletek szabályozzák. Az FSC-re továbbá az állami tulajdonban lévő vállalatokra vonatkozó különleges rendelkezések vonatkoznak. Az FSC által korábban nyújtott más intézkedésekről a 2008. október 10-i NN51/08. számú bizottsági határozatban,(„Garanciarendszer a Dániában található bankok részére”) (HL C 273., 2008.10.28., 2. o.) megállapításra került, hogy azok nem a dán államnak tulajdoníthatók.

59

(60)  Az intézkedések várható megtérülésének kiszámítása a nettó jelenérték meghatározása céljából diszkontált jövőbeli cash flow-sorozat alapján történik. Lásd a (91) és (92) preambulumbekezdést.

60

(61)  Bizalmas információ.

61

(62)  Az FSA 2012. május 16-i feljegyzése az FIH Erhvervsbank A/S-ról, a Bizottság számára benyújtva.

62

(63)  Ez a jelenség a pénzügyi piacokon „rossz irányú kockázatként” ismert. Szakértői vélemények alapján a Bizottság 16 %-os átlagos várható kumulált veszteséget feltételezett. Ugyanakkor ez lineárisan oszlott el a negatív megtérülések között, ezért 91 %-os várható veszteség alkalmazására került sor abban a szélsőséges esetben, ha az eszközportfóliót 5,1 milliárd DKK-ra értékelnék le, az eszközök pozitív megtérülése esetén pedig nincs várható veszteség.

63

(64)  A Bizottság indoklásként megjegyzi, hogy válsághelyzetben a feltőkésítés ellentételezésének piaci viszonyoknak megfelelő szintje könnyen meghaladhatja a 15 %-ot (J.P. Morgan, European Credit Research ügy (2008. október 27.) és a Merrill Lynch adatai a befektetési kategóriába sorolt pénzintézetek euróban jegyzett, az 1. csoportba (Tier 1) sorolt adósságeszközéről). Az FIH számára kizárólag a dán kormány tudott tőkeinjekciót nyújtani 2009-ben, és ezért 11,45 %-os kamatot kellett fizetnie. Végül a részvényvásárlási megállapodás aláírásának idején (2012. március elején) az FIH elsőbbségi, nem fedezett adósságait, mint pl. az ISIN XS0259416757, 4,91 %-os éves kamatszelvénnyel és 2021. évi lejárattal, névértékének 67 %-án jegyezték a piacon, ami több mint 10,50 %-os hozamot jelent. Ezért logikus azt feltételezni, hogy a jóval alacsonyabb hitelpozícióval rendelkező saját tőke esetén a piaci befektető magasabb megtérülést vár el.

64

(65)  A piaci magatartásnak való megfelelés hiánya a záró megállapodás egyéb elemeinek, mint pl. a Newco által az eredeti finanszírozásért és a veszteségelnyelő kölcsönért fizetett költségek, valamint az 5.2. szakaszban említett teljes támogatási összegbe beszámított, eszközkezelésért és fedezeti ügyletekért az FIH számára fizetendő kezelési díjak figyelembevétele nélkül került megállapításra.

65

(66)  A Dánia által 2013. június 24-én benyújtott két feljegyzésben és a 2013. augusztus 29-én és szeptember 11-én benyújtott további pontosító feljegyzésekben összefoglalva.

66

(67)  Lásd a (66) és (67) preambulumbekezdést.

67

(68)  A „Brev vedr FIH nedskrivning” címen benyújtott egyoldalas összefoglaló dokumentum említést tesz az FSC számára dolgozó – és így nem független – értékelő csapatról, amely arra a következtetésre jut, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szabályai szerint 3,2 milliárd DKK leírása lenne szükséges. Továbbá az 1,3 milliárd DKK kockázatkiigazítást a 10 %-os biztosítéki levonás indokolja, amelyre önmagában sem adtak magyarázatot. Dánia 2013. március 11-i, az FSC által elvégzett értékelési gyakorlatot nagyobb részletességgel leíró beadványában megerősítette, hogy az értékelő csapat nem független.

68

(69)  Egy egyértelmű tőkebefektetés 100 %-os részesedést eredményezne a sajáttőke-arányos nyereségből. A Bizottság álláspontja szerint a sajáttőke-arányos nyereség 25 %-ra csökkentésével az FIH Holding nem részesül elégséges kompenzációban ahhoz, hogy kiegyenlítse tőkeveszteségeit, az FIH és az FIH Holding gyenge hitelképessége miatt. A Bizottság továbbá nagy odafigyeléssel kíván eljárni a sajáttőke értéknövekedési részesedés hozzájárulásának értékelése során, mert a Newco alapeszközeinek többsége lakáshitel, amelynek hozama kamatból és tőkeösszegből áll, így a (91) preambulumbekezdésben szereplő modellben leírtak alapján annak, hogy a Newco eszközeinek felszámolási értéke meghaladja a 25 milliárd DKK-t, nemcsak kicsi a valószínűsége, hanem szinte teljes egészében kizárható. Ebből az okból a részesedés százalékának magasabb értékre (például 50 %-ra) történő kiigazítása alábecsülné az alkalmazott modellben szereplő állami támogatást.

69

(70)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

70

(71)  Dánia 2013. április 2-i beadványában kiemeli, hogy a 2012. júniusi referencia-időpontban az eszközök 25 %-ának visszafizetése elmaradt és további 25 %-a „alacsony” minősítésű. A szakértői jelentés (Az FIH üggyel összefüggő tanácsadási szolgáltatások – 2012. december 20.) további minősítéseket fűz ehhez a megállapításhoz, jelezve, hogy a portfólió mindössze 6,3 %-a rendelkezik 7-es vagy annál magasabb, „befektetési kategóriának” megfelelő FIH hitelminősítéssel. Ezért, mivel a portfólió több mint 90 %-a a befektetésre nem ajánlott kategóriában van és 25 %-ának visszafizetése pedig ténylegesen elmaradt, a Bizottság úgy véli, hogy egy ilyen portfólióba történő tőkebefektetés kockázatos és nagyobb ellentételezést igényel.

71

(72)  2013. március 11-i feljegyzéseiben benyújtva és a 2013. június 24-i összefoglaló 1. mellékletében megismételve.

72

(73)  A 2012. március 1-jei részvényvásárlási megállapodás és az azt követő, 2012. július 2-i záró megállapodások tartalmazzák.

73

(74)  Lásd a (97) preambulumbekezdést.

74

(75)  Lásd a 73. lábjegyzetet.

75

(76)  Zárójelentés – Az FIH üggyel összefüggő tanácsadási szolgáltatások – II. szakasz – SA.34445. számú ügy, Dánia, 2013. szeptember 19.

76

(77)  A Bizottság elfogadta, hogy habár az FSA megállapítása szerint az FIH Erhvervsbank A/S javára történt tőkeátvétel 847 millió DKK-t tett ki (amely 10,5 milliárd DKK kockázattal súlyozott eszközzel egyenlő), az FIH Holding által a veszteségekért vállalt korlátlan kezesség jelentős mértékben csökkentette a csoport hitelkockázati teherbíró képességére gyakorolt átfogó hatását. A Bizottság aggályainak eloszlatására Dánia továbbá kötelezettséget vállalt az FIH által az FSC számára nyújtandó javadalmazás növelésére, ha az FSA úgy változtatja meg a holdingtársaság szintjén a tőkekövetelményekkel kapcsolatos szabályozási álláspontját, hogy az FIH hitelkeretét az FIH Holding tőkehelyzete többé nem korlátozza.

77

(78)  A Bizottság elemzését egy szakértői jelentés hitelesítette, amely figyelembe vette a Dánia által a levelezésében, a 2013. június 24-i összefoglalóig, valamint a 2013. augusztus 29-i pontosításokig bezárólag benyújtott valamennyi elemet.

78

(79)  A 310,25 millió DKK kiszámítása az alábbiak szerint történt: 254 millió DKK + 1,5 * 37,5 millió DKK. Az intézkedés tőkeátvétele 375 millió DKK, amelyre az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján évi 10 %-os ellentételezést kell fizetni. Továbbá, a portfólió átvételi értéke 254 millió DKK-nak, vagyis a tényleges gazdasági értéknek tekinthető, amelyet az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (41) bekezdése értelmében vissza kell követelni. Ugyanakkor a 254 millió DKK összegű visszakövetelések kifizetésével a nettó tőkeátvételi hatás 121 millió DKK-ra csökkenne. Ezért a javadalmazás összeegyeztethetővé tétele érdekében az FIH-nak a 375 millió DKK összegű tőkeátvételi hatásra évi 10 %-os ellentételezést kell fizetnie, amíg az átvételi érték és a tényleges gazdasági érték közötti „átruházási különbözet” nem kerül rendezésre. Mivel ez csak 1,5 évvel az intézkedések végrehajtása után történik meg, az előírt kifizetés 254 millió DKK + 1,5 * 37,5 millió DKK, majd 12,1 millió DKK éves kifizetés, amely a fennmaradó nettó tőkeátvétel 10 %-a.

79

(80)  A többlet kezelési költségek becsült összege 143,2 millió DKK az intézkedések teljes időtartama alatt. Dánia ezt úgy enyhíti, hogy eddig megkeresett többletként 61,7 millió DKK-t fizet vissza a Newco számára, és a kintlévő névleges összeg 0,05 %-ra csökkenti a jövőbeli kezelési költségét, ami összhangban van a piaci gyakorlattal.

80

(81)  Lásd a (48) preambulumbekezdést.

81

(82)  A visszakövetelési fizetések csak 2013. december 4-i értéknappal kerültek teljesítésre, ezért a 2013. október 1. – 2013. december 4. közötti időszakra vonatkozóan további felhalmozott kamat kifizetése volt esedékes. Dánia megerősítette, hogy az FIH a 310,25 millió DKK-n felül további 6,575 millió DKK-t fizetett ki ezen összeg fedezésére.

82

(83)  Lásd a 78. lábjegyzetet.

83

(84)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.)

84

(85)  Lásd az (37) és az azt követő preambulumbekezdéseket.

85

(86)  Ez előfordulhat abban az esetben, ha az eszközérték tovább csökken. Ha ez megtörténne, a Newco saját tőkéje negatív lehet, amelynek következtében csődeljárási kérelmet kell benyújtania a kereskedelmi jog szokásos előírásaival összhangban. Ezt a kimenetelt akadályozza meg az újratőkésítési kikötés, amely szerint a Newco szükség esetén új tőkeinjekcióban részesül az FSC-től, amelyet az FSC csak az ügylet végleges rendezésekor kap vissza az FIH Holdingtól (2016. december 31. és 2019. december 31. között).

86

(87)  Lásd a (38) preambulumbekezdést.

87

(88)  A mutató 19,6 % lesz a 310,25 millió DKK összegű „egyszeri” kifizetést követően.

88

(89)  A túltőkésítés kizárólag annak a következménye, hogy az FIH-nak vissza kell tartania nyereségét a szerkezetátalakítási időszak alatt és ennek következtében a teljes időszak alatt semmilyen osztalékot nem fizethet ki egy nagy tőkepuffer megőrzése érdekében. Ez egy elővigyázatossági lépés az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések helyes és teljes ellentételezésének biztosítása érdekében, mert az FIH és az FIH Holding garantálták a végső kifizetést az állam számára.

89

(90)  Lásd a (10) preambulumbekezdést.

90

(91)  Lásd a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat 2.1. szakaszát.

91

(92)  Lásd a megmentésről és az eljárás megindításáról szóló határozat 2.2. szakaszát.

92

---

MELLÉKLET

FELTÉTELJEGYZÉK (SA.34445 SZÁMÚ ÜGY) Dánia – Az FIH szerkezetátalakítási terve

1.   Háttér

A Dán Királyság vállalja az FIH 2013. június 24-én benyújtott szerkezetátalakítási tervének megfelelő és teljes végrehajtását. Ez a dokumentum (a „Feltételjegyzék”) az FIH Erhvervsbank A/S és leányvállalatai („FIH”) szerkezetátalakításának feltételeit (a „Kötelezettségvállalások”) határozza meg, amelyek végrehajtására a Dán Királyság kötelezettséget vállalt.

2.   Fogalommeghatározások

E dokumentumban, hacsak a szövegösszefüggésből más nem következik, az egyes szám magában foglalja a többes számot (és fordítva) és az alábbiakban nagy kezdőbetűvel használt fogalmak jelentése a következő:

| Fogalom | Jelentés |
| --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | az FIH szerkezetátalakításával kapcsolatos, az e Feltételjegyzékben meghatározott kötelezettségvállalások |
| Határozat | az Európai Bizottság a FIH szerkezetátalakítására vonatkozó határozata, amely keretében e Kötelezettségvállalások teljesítésre kerülnek, és amelyhez e Feltételjegyzék csatolva van |
| Szerkezetátalakítási időszak: | a 3.2. szakaszban meghatározott időszak |
| Szerkezetátalakítási terv | az FIH által a Dán Királyságon keresztül az Európai Bizottságnak 2013. június 24-én benyújtott, írásbeli tájékoztatások által módosított és kiegészített terv |
| FIH vagy FIH Group | FIH Erhvervsbank A/S, ideértve a leányvállalatokat |
| FIH Holding | FIH Holding A/S |
| FIH Holding Group | FIH Holding A/S, ideértve a közvetlen és közvetett leányvállalatokat |
| FS Property Finance A/S | A Financial Stability Company FSC teljes tulajdonú leányvállalata, amelyre a határozat „Newco”-ként is hivatakozik. |
| Akvizíciófinanszírozás | egy erre a célra létrejött különálló szervezeti egység, amelynek dolgozói kizárólag fúziókkal és felvásárlásokkal összefüggő finanszírozási megoldásokra koncentrálnak, és amelyet kifejezetten a jelenlegi és potenciális ügyfelek számára hoztak létre. |

Fogalom

Jelentés

Kötelezettségvállalások

az FIH szerkezetátalakításával kapcsolatos, az e Feltételjegyzékben meghatározott kötelezettségvállalások

Határozat

az Európai Bizottság a FIH szerkezetátalakítására vonatkozó határozata, amely keretében e Kötelezettségvállalások teljesítésre kerülnek, és amelyhez e Feltételjegyzék csatolva van

Szerkezetátalakítási időszak:

a 3.2. szakaszban meghatározott időszak

Szerkezetátalakítási terv

az FIH által a Dán Királyságon keresztül az Európai Bizottságnak 2013. június 24-én benyújtott, írásbeli tájékoztatások által módosított és kiegészített terv

FIH vagy FIH Group

FIH Erhvervsbank A/S, ideértve a leányvállalatokat

FIH Holding

FIH Holding A/S

FIH Holding Group

FIH Holding A/S, ideértve a közvetlen és közvetett leányvállalatokat

FS Property Finance A/S

A Financial Stability Company FSC teljes tulajdonú leányvállalata, amelyre a határozat „Newco”-ként is hivatakozik.

Akvizíciófinanszírozás

egy erre a célra létrejött különálló szervezeti egység, amelynek dolgozói kizárólag fúziókkal és felvásárlásokkal összefüggő finanszírozási megoldásokra koncentrálnak, és amelyet kifejezetten a jelenlegi és potenciális ügyfelek számára hoztak létre.

3.   Általános információk

| 3.1. | A Dán Királyság kötelezi magát arra, hogy a Szerkezetátalakítási terv végrehajtása alatt teljes mértékben eleget tesz a Kötelezettségvállalásoknak. |
| --- | --- |

3.1.

A Dán Királyság kötelezi magát arra, hogy a Szerkezetátalakítási terv végrehajtása alatt teljes mértékben eleget tesz a Kötelezettségvállalásoknak.

| 3.2. | A Szerkezetátalakítási időszak 2016. december 31-én ér véget. A Kötelezettségvállalások eltérő rendelkezés hiányában a Szerkezetátalakítási időszak alatt vannak érvényben. |
| --- | --- |

3.2.

A Szerkezetátalakítási időszak 2016. december 31-én ér véget. A Kötelezettségvállalások eltérő rendelkezés hiányában a Szerkezetátalakítási időszak alatt vannak érvényben.

4.   Strukturális intézkedések

4.1.   Akvizíciófinanszírozás

Az FIH 2014. június 30-ig az akvizíciófinanszírozás területén folytatott valamennyi üzleti tevékenységét megszünteti. A jelenlegi portfólió 2014. június 30-ig kifuttatásra kerül.

4.2.   Az ingatlanfinanszírozási tevékenység befejezése

Az FIH kivonult a befektetési célú ingatlanok területéről (1) és ezt a tevékenységet 2013. december 31-re megszüntette. Nem fog újra ebbe az üzletágba belépni, ami különösen azt jelenti, hogy befektetési célú ingatlanok területén Dániában, Svédországban, Németországban és más országokban nem kerül sor beruházások finanszírozása céljából új (tőke)hitelek nyújtására (2).

4.3.   A magántőke üzletág elidegenítése

Az FIH a lehető legkorábban, de legfeljebb 2016. december 31-ig a jogszabályokban megengedett mértékben elidegeníti a magántőke-befektetési alapokban és egyéb tőkebefektetésekben fennálló befektetéseit. Amennyiben eddig az időpontig az elidegenítés nem lehetséges, a befektetések kifuttatásra kerülnek, ami különösen azt jelenti, hogy befektetések finanszírozására vagy megújítására már nem kerülhet sor (3). A határozat időpontjától továbbá új magántőke- vagy egyéb befektetésre nem kerül sor (a 3. lábjegyzetben meghatározott kivételekkel).

4.4.   Jelzáloghitelbank

Az FIH 2014 végéig megszünteti vállalati struktúrájában a jelzálog-hitelintézetet és ezt követően nem működhet jelzáloghitelbankként.

5.   Magatartásbeli intézkedések és vállalatirányítás

5.1.   Felvásárlási tilalom: Az FIH nem vásárol fel vállalkozásokat és azokban nem szerez részesedést. Ez a gazdasági társaság jogi formájú vállalatokra, valamint a vállalkozás eszközállományára egyaránt vonatkozik.

A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: E tilalom nem vonatkozik azokra a felvásárlásokra, amelyeket kivételes körülmények között kell végrehajtani a pénzügyi stabilitás fenntartása vagy a hatékony verseny érdekében, feltéve, hogy ezeket a Bizottság előzetesen jóváhagyta. A tilalom nem vonatkozik azokra a felvásárlásokra, amelyekre a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokkal szemben fennálló jogviták kezelése során a szokásos banki üzletmenet keretében kerül sor, valamint az FIH Holding Groupon belül történő elidegenítésre és szerkezetátalakításra.

A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivételek: Az FIH részesedéseket szerezhet vállalkozásokban, amennyiben az FIH által a részesedésért fizetett vételár kevesebb, mint az FIH a Bizottság határozatának időpontja szerinti mérlegfőösszegének 0,01 %-a, és ha az FIH által az ilyen jellegű felvásárlásokért fizetett halmozott vételár a szerkezetátalakítási időszak teljes időtartama alatt kevesebb, mint az FIH a Bizottság határozatának időpontja szerinti mérlegfőösszegének 0,025 %-a.

5.2.   Az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalma: Az FIH a Szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt kerüli az agresszív kereskedelmi gyakorlatok folytatását.

5.3.   Betétek: Az FIH nem ajánl kedvezőbb árakat a betéti termékekre, (különösen, ám nem kizárólag az FIH Direct Bank lakossági betéteire) mint az adott piacon legkedvezőbb árakat kínáló két versenytársa.

Ez a korlátozás nem érvényes abban az esetben, ha az FIH teljes betétpiacon való részesedése kevesebb, mint 5 % (4).

5.4.   Reklámozás: Az FIH a támogatási intézkedések nyújtását vagy az abból fakadó előnyöket nem használhatja reklámcélokra. Továbbá, összesített éves reklámköltségei 1 millió EUR alatt maradnak.

5.5.   Kamatszelvény-fizetési tilalom: Az FIH a Szerkezetátalakítási időszak alatt tartózkodik a tőkeinstrumentumok kifizetésétől, kivéve, ha ezen kifizetések jogi kötelezettségből erednek, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül ezen instrumentumok megvételétől vagy visszavásárlásától. Az állam birtokában lévő tőkeinstrumentumok kamatszelvényeit ki lehet fizetni, kivéve, ha az ilyen kifizetések más befektetőknek történő, egyébként nem kötelező kamatszelvény-fizetésekkel járnának. A kamatszelvény-fizetés Szerkezetátalakítási időszak alatti felfüggesztésével kapcsolatos ezen kötelezettségvállalás nem vonatkozik újonnan kibocsátott instrumentumokra (vagyis a szerkezetátalakítási terv Bizottság által történő végleges elfogadását követően kibocsátott instrumentumokra) feltéve, hogy az ezen újonnan kibocsátott instrumentumok esetén teljesítendő kamatszelvény-fizetés nem hoz létre jogi kötelezettséget a Bizottság szerkezetátalakítási határozatának elfogadásakor fennálló FIH értékpapírok kamatszelvény-fizetésére vonatkozóan.

5.6.   Osztalékfizetési tilalom: Az FIH Holdingnak fizetett valamennyi osztalék a részvényvásárlási megállapodás teljesítéséig, illetve a Szerkezetátalakítási időszak végéig visszatartásra kerül, attól függően, hogy melyik időszak a hosszabb. Ennek megfelelően az FIH Holding a vételárra vonatkozó megállapodás végleges teljesítéséig nem folyósít pénzeszközöket a részvényesek számára osztalék formájában vagy másképpen. A nyereség FIH Holding Groupban való felhalmozása céljából az FIH az FIH Holdingtól eltérő jogalanyoknak nem fizet osztalékot.

5.7.   Az FIH Holding tulajdonjoggal kapcsolatos korlátozásai: Az FIH Holding nem zálogosítja el az FIH-ban fennálló részesedését. A kapcsolt felekkel való ügyleteket szokásos piaci feltételek szerint kell lebonyolítani. Nem lehet az FIH Holding hitelképességét vagy likviditását érintő olyan döntéseket hozni, amelyek veszélyt jelentek azon képességére, hogy szükség esetén negatív változó vételárat fizessen ki.

Az FIH Holding kizárólag az FIH holdingtársaságaként folytathat üzleti tevékenységet és nem fizethet vissza részvényesi kölcsönöket.

5.8.   A hibrid tőkeinstrumentumok vagy más tőkeinstrumentumok visszavásárlása: Az FIH 2012. március 2-i hibrid tőkeinstrumentumai és egyéb tőkeinstrumentumai visszavásárlásának tekintetében az FIH tiszteletben tartja az alapvető- és járulékostőke-ügyletekre vonatkozó szabályokat a 2008. október 8-i MEMO/09/441. számú sajtóközleményben foglaltak szerint (5). Az FIH minden esetben konzultál a Bizottsággal, mielőtt az alapvető- és járulékostőke-ügyletekkel kapcsolatban a piac számára bejelentést tenne.

6.   Tőkeátvétel

Az FIH az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban téríti meg az intézkedést. Konkrétan, a 310,25 millió DKK + N/365 * 37,5 millió DKK egyszeri kifizetésén túlmenően, ahol N a 2013. szeptember 30. és a záró kifizetés napja – amely a dán hatóságok szerint 2013. december 4-i értéknappal már megtörtént – között eltelt napok száma, az FIH a következőket teljesíti:

| — | 2014-től 2020-ig vagy a vételárra vonatkozó megállapodás végleges teljesítését követő évig – amelyik korábban van – minden évben 12,1 millió DKK éves díjat fizet szeptember 30-i értéknappal (vagy, ha adott évben szeptember 30-a nem munkanap, akkor az azt követő munkanapon). A vételárra vonatkozó megállapodás teljesítésének időpontjában végső díjat fizet, amelyet időarányosan (a ténylegesen eltelt napok száma/ténylegesen eltelt napok száma kamatnap-számítási szabály alapján) kell csökkenteni az utolsó előtti díjfizetés (szeptember 30.) és a vételárra vonatkozó megállapodás teljesítése között eltelt időszakra, valamint az első – 2013. december 4. és 2014. szeptember 30. közötti – időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

2014-től 2020-ig vagy a vételárra vonatkozó megállapodás végleges teljesítését követő évig – amelyik korábban van – minden évben 12,1 millió DKK éves díjat fizet szeptember 30-i értéknappal (vagy, ha adott évben szeptember 30-a nem munkanap, akkor az azt követő munkanapon). A vételárra vonatkozó megállapodás teljesítésének időpontjában végső díjat fizet, amelyet időarányosan (a ténylegesen eltelt napok száma/ténylegesen eltelt napok száma kamatnap-számítási szabály alapján) kell csökkenteni az utolsó előtti díjfizetés (szeptember 30.) és a vételárra vonatkozó megállapodás teljesítése között eltelt időszakra, valamint az első – 2013. december 4. és 2014. szeptember 30. közötti – időszakra vonatkozóan.

| — | Csökkenti az FS Property Finance A/S részére a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított éves kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára, 2013. január 1-jétől visszaható hatállyal. |
| --- | --- |

—

Csökkenti az FS Property Finance A/S részére a kezelésért és fedezeti ügyletekért felszámított éves kezelési díjakat a kintlévő hitelportfólió 0,05 %-ára, 2013. január 1-jétől visszaható hatállyal.

| — | 47,2 millió DKK éves díjat fizet az FSC részére, ha az FSA úgy változtatja meg a holdingtársaság szintjén a tőkekövetelményekkel kapcsolatos szabályozási álláspontját, hogy az FIH hitelkeretét az FIH Holding tőkehelyzete többé nem korlátozza. A fenti első francia bekezdésben felsorolt értéknapok és időkorlátok alkalmazandók (6). |
| --- | --- |

—

47,2 millió DKK éves díjat fizet az FSC részére, ha az FSA úgy változtatja meg a holdingtársaság szintjén a tőkekövetelményekkel kapcsolatos szabályozási álláspontját, hogy az FIH hitelkeretét az FIH Holding tőkehelyzete többé nem korlátozza. A fenti első francia bekezdésben felsorolt értéknapok és időkorlátok alkalmazandók (6).

7.   Jelentéstétel

| 7.1. | A Dán Királyság biztosítja a Szerkezetátalakítási terv teljes és megfelelő végrehajtásának és az ezen Feltételjegyzékben található Kötelezettségvállalások teljes és megfelelő végrehajtásának folyamatos nyomon követését. |
| --- | --- |

7.1.

A Dán Királyság biztosítja a Szerkezetátalakítási terv teljes és megfelelő végrehajtásának és az ezen Feltételjegyzékben található Kötelezettségvállalások teljes és megfelelő végrehajtásának folyamatos nyomon követését.

| 7.2. | A Dán Királyság félévente jelentést tesz a Bizottságnak a Szerkezetátalakítási időszak végéig a Szerkezetátalakítási terv előrehaladásáról és a fent említett kötelezettségvállalásokról. |
| --- | --- |

7.2.

A Dán Királyság félévente jelentést tesz a Bizottságnak a Szerkezetátalakítási időszak végéig a Szerkezetátalakítási terv előrehaladásáról és a fent említett kötelezettségvállalásokról.

| 7.3. | Az ügylet végleges rendezését követő három hónapon belül a Dán Királyság jelentést készíttet egy hiteles külső könyvvizsgálóval az ügylet teljesítésének pontosságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.3.

Az ügylet végleges rendezését követő három hónapon belül a Dán Királyság jelentést készíttet egy hiteles külső könyvvizsgálóval az ügylet teljesítésének pontosságára vonatkozóan.

---

(1)  Üzletek, irodák, lakóépületek, raktárak, bemutatótermek, gyárak és hasonló létesítmények finanszírozása céljából nyújtott hiteleket jelenti, ha ezeket olyan vállalatnak nyújtották, amelyik nem a létesítményben folytatja elsődleges üzleti tevékenységét vagy amelyik ingatlanfejlesztésre szakosodott.

(2)  A következő esetekben nem alkalmazandó: a) Az FIH Holding/FIH/az FIH Holding Groupban részt vevő egyéb jelenlegi vagy jövőbeli jogalany visszavásárolja az FSPF A/S-t (vagy az FSPF A/S hitelportfólióját vagy annak egy részét), b) az FIH-t szerződés/jogszabály kötelezi ilyen hitel nyújtására vagy a hitelt szerkezetátalakítással/refinanszírozással/feltőkésítéssel/adósságrendezési megoldással összefüggésben nyújtják az FIH vagy FSPF adósainak, vagy c) hitelezéssel nem összefüggő tanácsadási szolgáltatások.

(3)  Nem alkalmazandó a szokásos banki üzletmenet keretében (pl. ha az FIH az adósok szerkezetátalakítása vagy hasonló intézkedése következtében szerez részesedést) vagy ha a FIH-t jogszabály kötelezi a befektetés végrehajtására.

(4)  Az FIH piaci részesedése a Dán Központi Bank MPI-statisztikáiból került levezetésre (www.statistikbanken.dk/DNMIN). A dán állampolgárok dán MPI-szektorban található betéteinek a dán állampolgárok FIH-ban található betéteihez viszonyított teljes összegén alapul.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  Érdemes megjegyezni, hogy i. az FIH már teljesített egy 310,25 millió DKK + N/365 * 37,5 millió DKK összegű egyszeri kifizetést, ahol N a 2013. szeptember 30. és a záró kifizetés napja – amely a dán hatóságok szerint 2013. december 4-i értéknappal már megtörtént – között eltelt napok száma, és ii. 61,7 millió DKK összeget kifizetett az FS Property Finance A/S részére a kezelési megállapodás alapján 2012-ben kapott díjak részleges visszafizetéseként, amely a dán hatóságok szerint 2013. december 18-i értéknappal már megtörtént.

---

| 12.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/112

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. április 29.)

a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)

(2014/885/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   AZ EUROBANK CSOPORTTAL (2) („A BANK” (3)) KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK

| (1) | 2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (4). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az EFG Eurobank Ergasias S.A.-t (5). |
| --- | --- |

(1)

2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (4). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az EFG Eurobank Ergasias S.A.-t (5).

| (2) | A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.

| (3) | 2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet az Eurobank Csoportra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32789 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet az Eurobank Csoportra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32789 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.

| (4) | A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak (6). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”). |
| --- | --- |

(4)

A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak (6). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).

| (5) | 2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 3 970 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”). |
| --- | --- |

(5)

2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 3 970 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).

| (6) | 2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34825 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották. |
| --- | --- |

(6)

2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34825 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.

| (7) | 2012. július 27-én a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (7). |
| --- | --- |

(7)

2012. július 27-én a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (7).

| (8) | 2012 decemberében a HFSF egy 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (8). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(8)

2012 decemberében a HFSF egy 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (8). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak.

| (9) | 2013 májusában a HFSF részt vett a Bank tőkeemelésében, amelyről 2012 decemberében állapodtak meg. Az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 528 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”). |
| --- | --- |

(9)

2013 májusában a HFSF részt vett a Bank tőkeemelésében, amelyről 2012 decemberében állapodtak meg. Az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 528 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”).

| (10) | 2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről. |
| --- | --- |

(10)

2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.

| (11) | 2014. március 31-én a HFSF egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot adott át a Banknak a Bank tervezett tőkeemelésében való részvételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(11)

2014. március 31-én a HFSF egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot adott át a Banknak a Bank tervezett tőkeemelésében való részvételére vonatkozóan.

| (12) | 2014. április 16-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ezenkívül értesítették a Bizottságot a HFSF kötelezettségvállalásáról, hogy teljes mértékben jegyzi a Bank közelgő feltőkésítését. Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ellátását ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal a görög banktámogatási program szerint (9). |
| --- | --- |

(12)

2014. április 16-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ezenkívül értesítették a Bizottságot a HFSF kötelezettségvállalásáról, hogy teljes mértékben jegyzi a Bank közelgő feltőkésítését. Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ellátását ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal a görög banktámogatási program szerint (9).

| (13) | A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.

| (14) | Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor. |
| --- | --- |

(14)

Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.

1.2.   A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

1.2.1.   A Nea Proton Bankkal kapcsolatos eljárás

| (15) | 2012. július 26-án a Bizottság elfogadott egy határozatot az SA. 34488 (2012/C) sz. állami támogatást illetően: „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával” (10) (a „Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezzel a határozattal a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az alábbiakra vonatkozóan: i. a Proton Bank Nea Proton Banknak átadott eszközei és forrásai közötti 1 121,6 millió EUR finanszírozási rés finanszírozása a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF) szanálási rendszere és a HFSF révén; ii. 250 millió EUR induló alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által; valamint iii. további 300 millió EUR alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által, amit előre jeleztek a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása idején. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a támogatási intézkedések értékelésében. A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen ismertette a Proton Bankra vonatkozó eljárást, ideértve a Proton Bank szanálását, a Nea Proton Bank létrehozását, a finanszírozási rés és a HFSF által a Nea Proton Bankba injekciózott induló alaptőke finanszírozását. |
| --- | --- |

(15)

2012. július 26-án a Bizottság elfogadott egy határozatot az SA. 34488 (2012/C) sz. állami támogatást illetően: „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával” (10) (a „Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezzel a határozattal a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az alábbiakra vonatkozóan: i. a Proton Bank Nea Proton Banknak átadott eszközei és forrásai közötti 1 121,6 millió EUR finanszírozási rés finanszírozása a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF) szanálási rendszere és a HFSF révén; ii. 250 millió EUR induló alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által; valamint iii. további 300 millió EUR alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által, amit előre jeleztek a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása idején. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a támogatási intézkedések értékelésében. A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen ismertette a Proton Bankra vonatkozó eljárást, ideértve a Proton Bank szanálását, a Nea Proton Bank létrehozását, a finanszírozási rés és a HFSF által a Nea Proton Bankba injekciózott induló alaptőke finanszírozását.

| (16) | 2012. augusztus 1-jén a HFSF pótlólagos részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban; ez az emelés 230 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(16)

2012. augusztus 1-jén a HFSF pótlólagos részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban; ez az emelés 230 millió EUR-t tett ki.

| (17) | 2012. szeptember 5-én Görögország a Görög Nemzeti Bank és a HFSF által készített észrevételeket nyújtott be a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

2012. szeptember 5-én Görögország a Görög Nemzeti Bank és a HFSF által készített észrevételeket nyújtott be a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan.

| (18) | 2012. december 31-én a HFSF 35 millió EUR értékben további részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban. |
| --- | --- |

(18)

2012. december 31-én a HFSF 35 millió EUR értékben további részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban.

| (19) | 2013 májusában a HFSF megindította a Nea Proton Bank eladásának folyamatát. |
| --- | --- |

(19)

2013 májusában a HFSF megindította a Nea Proton Bank eladásának folyamatát.

| (20) | 2013. július 12-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a Bank szándékáról, hogy megszerezné a Nea Proton Bankot. A Bizottság 2013. július 15-én válaszolt. |
| --- | --- |

(20)

2013. július 12-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a Bank szándékáról, hogy megszerezné a Nea Proton Bankot. A Bizottság 2013. július 15-én válaszolt.

| (21) | 2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről 1 EUR vételáron, és a HFSF vállalta a Nea Proton Bank eladás előtti feltőkésítését 395 millió EUR készpénzzel. |
| --- | --- |

(21)

2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről 1 EUR vételáron, és a HFSF vállalta a Nea Proton Bank eladás előtti feltőkésítését 395 millió EUR készpénzzel.

| (22) | 2013. július 29-én a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a Nea Proton Banknak juttatott 395 millió EUR-s tőkeinjekcióról. |
| --- | --- |

(22)

2013. július 29-én a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a Nea Proton Banknak juttatott 395 millió EUR-s tőkeinjekcióról.

1.2.2.   A New TT Bankkal kapcsolatos eljárás

| (23) | 2013. május 6-án a Bizottság határozatot hozott az SA. 31155 (2013/C) sz. állami támogatásról: „a New TT Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a TT Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (a „New TT eljárás megindításáról szóló határozat”) (11). Ebben a határozatban a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az alábbiakra vonatkozóan: i. a HFSF 500 millió EUR-s tőkeinjekciója a New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank”) részére; ii. 4,1 milliárd EUR (12) összegben azon finanszírozási rés (13) finanszírozása, amely a Hellenic Postbank S.A. („TT Bank”) tevékenységeinek a New TT Bankba történő átviteléből ered; iii. egy 224,96 millió EUR-s Görögország általi tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában a TT Bankba a görög banktámogatási program szerint; valamint iv. a HDIGF 0,68 milliárd EUR-s beavatkozása a T Bank S.A. („T Bank”) TT Banknak átadott eszközei javára. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a szerkezetátalakítási támogatás értékelésében. A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen leírja a T Bank TT Banknak történő eladása réven megvalósított szanálásával és a TT Banknak a New TT Bank létrehozásával történt szanálásával kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

(23)

2013. május 6-án a Bizottság határozatot hozott az SA. 31155 (2013/C) sz. állami támogatásról: „a New TT Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a TT Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (a „New TT eljárás megindításáról szóló határozat”) (11). Ebben a határozatban a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az alábbiakra vonatkozóan: i. a HFSF 500 millió EUR-s tőkeinjekciója a New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank”) részére; ii. 4,1 milliárd EUR (12) összegben azon finanszírozási rés (13) finanszírozása, amely a Hellenic Postbank S.A. („TT Bank”) tevékenységeinek a New TT Bankba történő átviteléből ered; iii. egy 224,96 millió EUR-s Görögország általi tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában a TT Bankba a görög banktámogatási program szerint; valamint iv. a HDIGF 0,68 milliárd EUR-s beavatkozása a T Bank S.A. („T Bank”) TT Banknak átadott eszközei javára. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a szerkezetátalakítási támogatás értékelésében. A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen leírja a T Bank TT Banknak történő eladása réven megvalósított szanálásával és a TT Banknak a New TT Bank létrehozásával történt szanálásával kapcsolatos eljárásokat.

| (24) | 2013 júniusában a HFSF megindította a New TT Bank eladásának folyamatát. |
| --- | --- |

(24)

2013 júniusában a HFSF megindította a New TT Bank eladásának folyamatát.

| (25) | 2013. július 15-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a HFSF döntéséről, hogy eladja a New TT Bankot a Banknak, valamint e döntés okairól. |
| --- | --- |

(25)

2013. július 15-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a HFSF döntéséről, hogy eladja a New TT Bankot a Banknak, valamint e döntés okairól.

| (26) | 2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről. |
| --- | --- |

(26)

2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.

| (27) | 2013. július 19-én Görögország észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(27)

2013. július 19-én Görögország észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI

2.1.1.   A görög bankszektor általános környezete

| (28) | Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

  1. táblázat


  Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013












  Görögország | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP-növekedés, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –6,4 | – 4 (becslés) |
| Forrás: | Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(28)

Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

1. táblázat

Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013

Görögország

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP-növekedés, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–6,4

– 4 (becslés)

Forrás:

Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (29) | Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.

  2. táblázat


  A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)














  Bankok | GGB-k névértéke | Államhoz kötődő hitelek névértéke | Névérték összesen | GGB-k PSI vesztesége | Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége | Összes bruttó PSI veszteség | Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (17) (%) | Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Postbank (TT Bank) | 4 197 | 175 | 4 372 | 3 306 | 138 | 3 444 | 618,3 | 24,8 |
| Nea Proton Bank | 934 | 0 | 934 | 216 | 0 | 216 | 378,8 | 12,6 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o. |

(29)

Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.

2. táblázat

A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)

Bankok

GGB-k névértéke

Államhoz kötődő hitelek névértéke

Névérték összesen

GGB-k PSI vesztesége

Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége

Összes bruttó PSI veszteség

Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (17) (%)

Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Postbank (TT Bank)

4 197

175

4 372

3 306

138

3 444

618,3

24,8

Nea Proton Bank

934

0

934

216

0

216

378,8

12,6

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.

| (30) | Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (18). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (19). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

  3. táblázat


  A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)














  Bankok | Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.) | Összes bruttó PSI veszteség
  (2011. dec.) | A PSI-vel kapcsolatos tartalékok
  (2011. jún.) | Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
  Tartalékok hitelveszteségek fedezésére | (2011. dec.)
  Belső tőke- | termelés | Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.) | Tőkekövetelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Nea Proton Bank | 57 | – 216 | 48 | – 482 | 368 | 34 | 115 | 305 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o. |

(30)

Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (18). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (19). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

3. táblázat

A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)

Összes bruttó PSI veszteség

(2011. dec.)

A PSI-vel kapcsolatos tartalékok

(2011. jún.)

Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére

(2011. dec.)

Belső tőke-

termelés

Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)

Tőkekövetelmények

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Nea Proton Bank

57

– 216

48

– 482

368

34

115

305

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.

| (31) | A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (20). A Görög Nemzeti Bank csak a négy legnagyobb bankot (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) találta életképesnek (21). Ezek 2012. májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től. |
| --- | --- |

(31)

A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (20). A Görög Nemzeti Bank csak a négy legnagyobb bankot (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) találta életképesnek (21). Ezek 2012. májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.

| (32) | 2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (22) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás („ELA”) formáját. Az e bankok által szerzett összegek különösen nagyok voltak 2012 második felében. |
| --- | --- |

(32)

2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (22) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás („ELA”) formáját. Az e bankok által szerzett összegek különösen nagyok voltak 2012 második felében.

| (33) | A 2012 júniusában tartott választásokat követően a betétállomány ismét emelkedni kezdett. 2012. december 31. óta az eurorendszer által a görög bankoknak nyújtott finanszírozás összege csökkent. |
| --- | --- |

(33)

A 2012 júniusában tartott választásokat követően a betétállomány ismét emelkedni kezdett. 2012. december 31. óta az eurorendszer által a görög bankoknak nyújtott finanszírozás összege csökkent.

| (34) | 2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (23). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (24). |
| --- | --- |

(34)

2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (23). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (24).

| (35) | 2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második feltőkésítést kapott a HFSF-től. |
| --- | --- |

(35)

2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második feltőkésítést kapott a HFSF-től.

| (36) | 2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. |
| --- | --- |

(36)

2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint.

| (37) | 2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte. |
| --- | --- |

(37)

2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.

| (38) | A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését. |
| --- | --- |

(38)

A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését.

| (39) | A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (25) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

  4. táblázat


  A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)













  Bankok | Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1) | Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
  (2013. jún.) (2) | CLP-k görög kockázatra (3) | CLP-k külföldi kockázatra (26) (4) | Belső tőketermelés (5) | Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6) | Tőkekövetelmények
  (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (27) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (28) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o. |

(39)

A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (25) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

4. táblázat

A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére

(2013. jún.) (2)

CLP-k görög kockázatra (3)

CLP-k külföldi kockázatra (26) (4)

Belső tőketermelés (5)

Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)

Tőkekövetelmények

(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (27)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (28)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.

| (40) | 2013. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(40)

2013. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.

2.1.2.   A Bank gazdasági tevékenységei

| (41) | A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Kelet- és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia és Ukrajna). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, biztosítás, treasury, tőkepiacok és más szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 31-én a Bank összesen 17 427 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül a fele Kelet- és Délkelet-Európában, másik fele pedig Görögországban volt alkalmazásban (29). |
| --- | --- |

(41)

A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Kelet- és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia és Ukrajna). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, biztosítás, treasury, tőkepiacok és más szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 31-én a Bank összesen 17 427 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül a fele Kelet- és Délkelet-Európában, másik fele pedig Görögországban volt alkalmazásban (29).

| (42) | A Bank részt vett a PSI programban, és 7 336 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 781 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (30). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit. |
| --- | --- |

(42)

A Bank részt vett a PSI programban, és 7 336 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 781 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (30). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.

| (43) | A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

  5. táblázat


  Az Eurobank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013










  Eredmény
  (millió EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
  (megvásárlásuk napjától kezdve tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó kamatjövedelem | 2 103 | 2 965 | 1 461 | 1 294 |
| Üzemi eredmény összesen | 2 730 | 2 226 | 1 755 | 1 587 |
| Működési költségek összesen | –1 280 | –1 123 | –1 052 | –1 071 |
| Tartalékolás előtti jövedelem | 1 450 | 1 103 | 703 | 516 |
| Hitelkockázati veszteségek | –1 273 | –1 328 | –1 655 | –1 920 |
| PSI veszteségek | | –6 012 | – 363 | |
| Egyéb veszteségek | | – 737 | – 373 | – 522 |
| Nettó eredmény | 84 | –5 496 | –1 440 | –1 157 |
| Szelektív volumenadatok (millió EUR) | 2010. december 31. | 2011. december 31. | 2012. december 31. | 2013. december 31. (tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot) |
| Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen | 53 412 | 48 094 | 43 171 | 45 610 |
| Betétek összesen | 41 173 | 32 459 | 30 752 | 41 535 |
| Eszközök összesen | 87 188 | 76 822 | 67 653 | 77 586 |
| Saját tőke összesen (31) | 6 094 | 875 | – 685 | 4 523 |
| Források: | 2013: 2013-as pénzügyi eredmények – összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: 2012-es pénzügyi eredmények – összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank sajtóközlemény, Teljes 2011. évi eredmények, 5. és 6. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf |

(43)

A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

5. táblázat

Az Eurobank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013

Eredmény

(millió EUR)

2010

2011

2012

2013

(megvásárlásuk napjától kezdve tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)

Nettó kamatjövedelem

2 103

2 965

1 461

1 294

Üzemi eredmény összesen

2 730

2 226

1 755

1 587

Működési költségek összesen

–1 280

–1 123

–1 052

–1 071

Tartalékolás előtti jövedelem

1 450

1 103

703

516

Hitelkockázati veszteségek

–1 273

–1 328

–1 655

–1 920

PSI veszteségek

–6 012

– 363

Egyéb veszteségek

– 737

– 373

– 522

Nettó eredmény

84

–5 496

–1 440

–1 157

Szelektív volumenadatok (millió EUR)

2010. december 31.

2011. december 31.

2012. december 31.

2013. december 31. (tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)

Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen

53 412

48 094

43 171

45 610

Betétek összesen

41 173

32 459

30 752

41 535

Eszközök összesen

87 188

76 822

67 653

77 586

Saját tőke összesen (31)

6 094

875

– 685

4 523

Források:

2013: 2013-as pénzügyi eredmények – összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: 2012-es pénzügyi eredmények – összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank sajtóközlemény, Teljes 2011. évi eredmények, 5. és 6. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

| (44) | Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 781 millió EUR (32)) veszteségen kívül – a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 148 %-ot, miközben mérlegének 42 %-át akkoriban az eurorendszer finanszírozta. |
| --- | --- |

(44)

Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 781 millió EUR (32)) veszteségen kívül – a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 148 %-ot, miközben mérlegének 42 %-át akkoriban az eurorendszer finanszírozta.

| (45) | A 2013-as stresszteszt szerint, amelynek eredményeit 2014. március 6-án tették közzé, a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 2 945 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg nem tartalmazott mérséklő intézkedéseket, vagyis már feltételezte, hogy a Bank mérséklő intézkedéseket fog végrehajtani elidegenítések formájában, amelyekről feltételezték, hogy hozzájárulnak a tőkeszükséglet csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(45)

A 2013-as stresszteszt szerint, amelynek eredményeit 2014. március 6-án tették közzé, a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 2 945 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg nem tartalmazott mérséklő intézkedéseket, vagyis már feltételezte, hogy a Bank mérséklő intézkedéseket fog végrehajtani elidegenítések formájában, amelyekről feltételezték, hogy hozzájárulnak a tőkeszükséglet csökkentéséhez.

| (46) | A megállapított 2 945 millió EUR-s tőkeszükséglet fedezése érdekében a Bank fokozott mérséklő intézkedéseket javasolt, amelyek viszont összességében csak kicsivel fognak többet generálni, mint amennyit a Görög Nemzeti Bank feltételezett a tőkeszükséglet számításakor. E mérséklő intézkedések közé tartozik további eszközök eladása ([...] (33) értékesítése, a biztosító leányvállalat [...] %-ának eladása és az ingatlantevékenységekben való részvétel 20 %-ra csökkentése [...]-val/által) (34). |
| --- | --- |

(46)

A megállapított 2 945 millió EUR-s tőkeszükséglet fedezése érdekében a Bank fokozott mérséklő intézkedéseket javasolt, amelyek viszont összességében csak kicsivel fognak többet generálni, mint amennyit a Görög Nemzeti Bank feltételezett a tőkeszükséglet számításakor. E mérséklő intézkedések közé tartozik további eszközök eladása ([...] (33) értékesítése, a biztosító leányvállalat [...] %-ának eladása és az ingatlantevékenységekben való részvétel 20 %-ra csökkentése [...]-val/által) (34).

| (47) | Mivel ezek a fokozott mérséklő intézkedések a megállapított tőkeszükségletnek csak nagyon kis részét tudják fedezni, a részvényesek rendkívüli közgyűlése 2014. április 12-én egy 2 864 millió EUR-s tőkeemelés mellett döntött. Ennek formája elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (azaz tőkeemelés az elővásárlási jogok érvénytelenítésével) nemzetközi befektetők számára és nyilvános kibocsátás Görögországban. Amennyiben a magánbefektetők részéről a kereslet nem elegendő a teljes tőkeemelés fedezésére, a rést a HFSF fedi le a maradék új részvények jegyzésével, aminek feltétele a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumainak előzetes átalakítása részvényekké. |
| --- | --- |

(47)

Mivel ezek a fokozott mérséklő intézkedések a megállapított tőkeszükségletnek csak nagyon kis részét tudják fedezni, a részvényesek rendkívüli közgyűlése 2014. április 12-én egy 2 864 millió EUR-s tőkeemelés mellett döntött. Ennek formája elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (azaz tőkeemelés az elővásárlási jogok érvénytelenítésével) nemzetközi befektetők számára és nyilvános kibocsátás Görögországban. Amennyiben a magánbefektetők részéről a kereslet nem elegendő a teljes tőkeemelés fedezésére, a rést a HFSF fedi le a maradék új részvények jegyzésével, aminek feltétele a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumainak előzetes átalakítása részvényekké.

2.2.   A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN

| (48) | 2013. július 15-én a Bank két kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank és a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről. |
| --- | --- |

(48)

2013. július 15-én a Bank két kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank és a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.

2.2.1.   A Nea Proton Bank átvétele

A Proton Bank és a Nea Proton Bank szanálása

| (49) | 2011. október 9-én a Görög Nemzeti Bank hozzálátott a Proton Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a Proton Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a Proton Bankot (35). |
| --- | --- |

(49)

2011. október 9-én a Görög Nemzeti Bank hozzálátott a Proton Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a Proton Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a Proton Bankot (35).

| (50) | A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (36) áthidaló hitelintézetként létrehozták a Nea Proton Bankot, amelyre átruházták a Proton Bank minden (lakossági, banki és állami) betétét, fiókhálózatát és egyes eszközeit (hitel- és értékpapír-portfólióit). A tőkekövetelések, az alárendelt kölcsön és a nagy kockázatú hitelek maradtak a Proton Banknál. A HFSF egyetlen részvényesként 250 millió EUR induló alaptőkét (37) injekciózott a Nea Proton Bankba. A Nea Proton Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 3 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(50)

A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (36) áthidaló hitelintézetként létrehozták a Nea Proton Bankot, amelyre átruházták a Proton Bank minden (lakossági, banki és állami) betétét, fiókhálózatát és egyes eszközeit (hitel- és értékpapír-portfólióit). A tőkekövetelések, az alárendelt kölcsön és a nagy kockázatú hitelek maradtak a Proton Banknál. A HFSF egyetlen részvényesként 250 millió EUR induló alaptőkét (37) injekciózott a Nea Proton Bankba. A Nea Proton Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 3 milliárd EUR volt.

| (51) | 2011 végén a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei („RWA” (38)) 1,2 milliárd EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

(51)

2011 végén a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei („RWA” (38)) 1,2 milliárd EUR-t tettek ki.

A Nea Proton Bank kivásárlása a Bank által

| (52) | A görög bankszanálási törvény előírja, hogy a HFSF-nek az áthidaló hitelintézetet létrehozó miniszteri határozat dátumától számított két éven belül túl kell adnia az áthidaló hitelintézetben levő részvényein (39). E kötelezettséggel összhangban és az MEFP értelmében a HFSF hozzákezdett a Nea Proton Bankban levő részvényei eladásához. A HFSF pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett (ideértve görög bankokat, külföldi bankokat és pénzügyi támogatókat), de csak ketten, a Bank és egy egyesült államokbeli fedezeti alap nyújtott be végleges ajánlatot. Csak a Bank által tett ajánlatot ítélték a HFSF eladási eljárásról szóló levelével összhangban levőnek és érvényesnek. |
| --- | --- |

(52)

A görög bankszanálási törvény előírja, hogy a HFSF-nek az áthidaló hitelintézetet létrehozó miniszteri határozat dátumától számított két éven belül túl kell adnia az áthidaló hitelintézetben levő részvényein (39). E kötelezettséggel összhangban és az MEFP értelmében a HFSF hozzákezdett a Nea Proton Bankban levő részvényei eladásához. A HFSF pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett (ideértve görög bankokat, külföldi bankokat és pénzügyi támogatókat), de csak ketten, a Bank és egy egyesült államokbeli fedezeti alap nyújtott be végleges ajánlatot. Csak a Bank által tett ajánlatot ítélték a HFSF eladási eljárásról szóló levelével összhangban levőnek és érvényesnek.

| (53) | 2013. május 31-én a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei 811 millió EUR-t tettek ki, miközben szavatoló tőkéje –203 millió EUR volt. Ugyanekkor a Nea Proton Banknak összesen 276 millió EUR feltőkésítésre volt szüksége egy 9 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató eléréséhez. A Bank 1 EUR készpénz ellenértéket fizetett a Nea Proton Bank részvényeinek és szavazati jogainak 100 %-áért. A Bank kérte a HFSF-et, hogy 395 millió EUR-val tőkésítse fel a Nea Proton Bankot, ami a Nea Proton Bank tőkemegfelelési mutatójának 9 %-ra való visszaállításához szükséges 276 millió EUR mellett lehetővé tenne további 119 millió EUR tartalékot 2016-ig várható további hitelveszteségek és adózás előtti veszteségek fedezésére. Az eladási feltételek szerint a HFSF vállalta a Nea Proton Bank tőkeszükségletének fedezését a tranzakció befejezése előtt, 395 millió EUR készpénz-hozzájárulással. |
| --- | --- |

(53)

2013. május 31-én a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei 811 millió EUR-t tettek ki, miközben szavatoló tőkéje –203 millió EUR volt. Ugyanekkor a Nea Proton Banknak összesen 276 millió EUR feltőkésítésre volt szüksége egy 9 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató eléréséhez. A Bank 1 EUR készpénz ellenértéket fizetett a Nea Proton Bank részvényeinek és szavazati jogainak 100 %-áért. A Bank kérte a HFSF-et, hogy 395 millió EUR-val tőkésítse fel a Nea Proton Bankot, ami a Nea Proton Bank tőkemegfelelési mutatójának 9 %-ra való visszaállításához szükséges 276 millió EUR mellett lehetővé tenne további 119 millió EUR tartalékot 2016-ig várható további hitelveszteségek és adózás előtti veszteségek fedezésére. Az eladási feltételek szerint a HFSF vállalta a Nea Proton Bank tőkeszükségletének fedezését a tranzakció befejezése előtt, 395 millió EUR készpénz-hozzájárulással.

2.2.2.   A New TT Bank átvétele

A TT Bank és a New TT Bank szanálása

| (54) | 2013. január 18-án a görög hatóságok hozzáláttak a TT Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a TT Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a TT Bankot (40). |
| --- | --- |

(54)

2013. január 18-án a görög hatóságok hozzáláttak a TT Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a TT Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a TT Bankot (40).

| (55) | A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (41) áthidaló hitelintézetként létrehozták a New TT Bankot, és 10,8 milliárd EUR értékű eszközt (készpénz, kincstárjegyek, teljesítő hitelek, lakossági betétek, központi finanszírozás és GGB-k formájában (42)) átruháztak a New TT Bankra. Összesen 1,2 milliárd EUR nettó eszköz maradt a TT Bankban tőkekövetelések, nemteljesítő hitelek, a TT adókövetelései és -tartozásai, valamint másfajta illetékek és járulékok formájában. A HFSF egyetlen részvényesként 500 millió EUR induló alaptőkét injekciózott a New TT Bankba. A tőkeinjekciót követően a New TT Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 15,1 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(55)

A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (41) áthidaló hitelintézetként létrehozták a New TT Bankot, és 10,8 milliárd EUR értékű eszközt (készpénz, kincstárjegyek, teljesítő hitelek, lakossági betétek, központi finanszírozás és GGB-k formájában (42)) átruháztak a New TT Bankra. Összesen 1,2 milliárd EUR nettó eszköz maradt a TT Bankban tőkekövetelések, nemteljesítő hitelek, a TT adókövetelései és -tartozásai, valamint másfajta illetékek és járulékok formájában. A HFSF egyetlen részvényesként 500 millió EUR induló alaptőkét injekciózott a New TT Bankba. A tőkeinjekciót követően a New TT Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 15,1 milliárd EUR volt.

A New TT Bank kivásárlása a Bank által

| (56) | Az MEFP kötelezettségek részeként a HFSF hozzálátott a New TT Bankban levő részvényeinek eladásához. Ezzel teljesítette azt a kötelezettségét is, hogy az áthidaló hitelintézet létrehozásától számított két éven belül túl kell adnia az abban levő részvényein. Pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett, köztük görög bankokkal, külföldi bankokkal és pénzügyi támogatókkal. Csak a négy legnagyobb görög bank nyújtott be végleges ajánlatot, és ezek közül a Bank ajánlatát részesítették előnyben. |
| --- | --- |

(56)

Az MEFP kötelezettségek részeként a HFSF hozzálátott a New TT Bankban levő részvényeinek eladásához. Ezzel teljesítette azt a kötelezettségét is, hogy az áthidaló hitelintézet létrehozásától számított két éven belül túl kell adnia az abban levő részvényein. Pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett, köztük görög bankokkal, külföldi bankokkal és pénzügyi támogatókkal. Csak a négy legnagyobb görög bank nyújtott be végleges ajánlatot, és ezek közül a Bank ajánlatát részesítették előnyben.

| (57) | A Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet újonnan kibocsátott rendes részvények formájában a New TT Bank megvásárlása érdekében. A részvényjegyzési megállapodás szerint a Bank által fizetett kezdeti ellenérték további kiigazítások tárgya lehetett a nettó aktívák értékének becslése alapján (43). |
| --- | --- |

(57)

A Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet újonnan kibocsátott rendes részvények formájában a New TT Bank megvásárlása érdekében. A részvényjegyzési megállapodás szerint a Bank által fizetett kezdeti ellenérték további kiigazítások tárgya lehetett a nettó aktívák értékének becslése alapján (43).

| (58) | Következésképpen a Bank részvényeseinek 2013. augusztus 26-i rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a Bank részvénytőkéjének 425 625 000 EUR-val történő emelését 1 418 750 000 új rendes részvény kibocsátása révén (44), egyenként 0,3 EUR névértékkel és egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon. A tőkeemelést teljes mértékben a HFSF jegyezte természetbeni hozzájárulás formájában. E természetbeni hozzájárulás a New TT Bank HFSF tulajdonában levő összes részvénye formáját öltötte, 681 millió EUR összértékben. E tranzakciót követően a HFSF részesedése a Bankban 93,5 %-ról 95,2 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(58)

Következésképpen a Bank részvényeseinek 2013. augusztus 26-i rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a Bank részvénytőkéjének 425 625 000 EUR-val történő emelését 1 418 750 000 új rendes részvény kibocsátása révén (44), egyenként 0,3 EUR névértékkel és egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon. A tőkeemelést teljes mértékben a HFSF jegyezte természetbeni hozzájárulás formájában. E természetbeni hozzájárulás a New TT Bank HFSF tulajdonában levő összes részvénye formáját öltötte, 681 millió EUR összértékben. E tranzakciót követően a HFSF részesedése a Bankban 93,5 %-ról 95,2 %-ra nőtt.

2.3.   TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (59) | A Bank javára szolgáltak az A., B1, B2, B3, B4 és C. tőketámogatási intézkedések, valamint az L1 és L2 likviditástámogatási intézkedések. A Proton Bankot és a Nea Proton Bankot a következő intézkedések segítették: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 és NP3. A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank hasznára voltak a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések. |
| --- | --- |

(59)

A Bank javára szolgáltak az A., B1, B2, B3, B4 és C. tőketámogatási intézkedések, valamint az L1 és L2 likviditástámogatási intézkedések. A Proton Bankot és a Nea Proton Bankot a következő intézkedések segítették: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 és NP3. A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank hasznára voltak a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések.

2.3.1.   A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések

| (60) | A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján. |
| --- | --- |

(60)

A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.

2.3.1.1.   A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)

| (61) | A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2013. november 30-án (45) a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 13,9 milliárd EUR volt. Ezen a napon nem volt a Banknál államkötvény formájában esedékes hitel. 2011. április 15-étől kezdve a Bank 1 737 millió EUR összegben kapott államkötvénykölcsönöket, és élvezte a görög banktámogatási program alapján neki juttatott 13,6 milliárd EUR állami garanciát. |
| --- | --- |

(61)

A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2013. november 30-án (45) a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 13,9 milliárd EUR volt. Ezen a napon nem volt a Banknál államkötvény formájában esedékes hitel. 2011. április 15-étől kezdve a Bank 1 737 millió EUR összegben kapott államkötvénykölcsönöket, és élvezte a görög banktámogatási program alapján neki juttatott 13,6 milliárd EUR állami garanciát.

| (62) | A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. március 16-án nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán. |
| --- | --- |

(62)

A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. március 16-án nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán.

2.3.1.2.   A görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján biztosított állami feltőkésítés (A. intézkedés)[

| (63) | 2009 májusában a Bank 950 millió EUR tőkeinjekciót (46) (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2 %-ával volt egyenlő. |
| --- | --- |

(63)

2009 májusában a Bank 950 millió EUR tőkeinjekciót (46) (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2 %-ával volt egyenlő.

| (64) | A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. 2010-ben az elsőbbségi részvények futamidejét meghosszabbították, ellentételezésüket pedig megnövelték. Ettől kezdve, ha az elsőbbségi részvényeket a kibocsátásuktól számított öt éven belül nem vásárolják vissza, és a részvényesek közgyűlése nem hoz döntést e részvények visszaváltásáról, a görög pénzügyminiszter kumulatív alapon évi 2 %-kal növeli a szelvénykamatlábat (vagyis 12 %-os kamatláb a hatodik évre, 14 %-os a hetedik évre stb.). |
| --- | --- |

(64)

A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. 2010-ben az elsőbbségi részvények futamidejét meghosszabbították, ellentételezésüket pedig megnövelték. Ettől kezdve, ha az elsőbbségi részvényeket a kibocsátásuktól számított öt éven belül nem vásárolják vissza, és a részvényesek közgyűlése nem hoz döntést e részvények visszaváltásáról, a görög pénzügyminiszter kumulatív alapon évi 2 %-kal növeli a szelvénykamatlábat (vagyis 12 %-os kamatláb a hatodik évre, 14 %-os a hetedik évre stb.).

2.3.2.   Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)

| (65) | Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb [...] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet. |
| --- | --- |

(65)

Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb [...] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.

| (66) | Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (47). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére. |
| --- | --- |

(66)

Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (47). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.

| (67) | 2011. december 31-től a Bank 14,95 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (48), míg 2012. december 31-től 12 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe. |
| --- | --- |

(67)

2011. december 31-től a Bank 14,95 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (48), míg 2012. december 31-től 12 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe.

2.3.3.   A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések

| (68) | 2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 6. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

  6. táblázat


  A Banknak a HFSF révén nyújtott tőketámogatási intézkedések | 1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május (millió EUR) | 2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec. (millió EUR) | Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec.
  (millió EUR) | 2013. tavaszi feltőkésítés – 2013. május (millió EUR) | Feltőkésítési kötelezettségvállalás – 2014. április (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intézkedés | B1 | B2 | B3 | B4 | C. |
| Összeg
  (millió EUR) | 3 970 | 1 341 | 58 | 5 839 | 2 864 |

(68)

2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 6. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

6. táblázat

A Banknak a HFSF révén nyújtott tőketámogatási intézkedések

1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május (millió EUR)

2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec. (millió EUR)

Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec.

(millió EUR)

2013. tavaszi feltőkésítés – 2013. május (millió EUR)

Feltőkésítési kötelezettségvállalás – 2014. április (millió EUR)

Intézkedés

B1

B2

B3

B4

C.

Összeg

(millió EUR)

3 970

1 341

58

5 839

2 864

2.3.3.1.   Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)

| (69) | Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (15)–(32) preambulumbekezdései részletesen leírják a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi. |
| --- | --- |

(69)

Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (15)–(32) preambulumbekezdései részletesen leírják a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.

| (70) | 2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 4,2 milliárd EUR összegig. |
| --- | --- |

(70)

2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 4,2 milliárd EUR összegig.

| (71) | A B1 intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 3,97 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság már megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik. |
| --- | --- |

(71)

A B1 intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 3,97 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság már megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.

| (72) | Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF általi kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (49). |
| --- | --- |

(72)

Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF általi kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (49).

2.3.3.2.   A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)

| (73) | 2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra. |
| --- | --- |

(73)

2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.

| (74) | Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtotta a második, 1 341 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek. |
| --- | --- |

(74)

Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtotta a második, 1 341 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.

2.3.3.3.   A 2012. december 21-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)

| (75) | A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés). |
| --- | --- |

(75)

A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).

| (76) | A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (5 839 millió EUR (50)). |
| --- | --- |

(76)

A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (5 839 millió EUR (50)).

2.3.3.4.   A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)

| (77) | 2013. április 30-án a részvényesek közgyűlése jóváhagyta a Bank 5 839 millió EUR összegű tőkeemelését („a 2013. tavaszi feltőkésítés”). Ezért a Bank kiadott 3 789 317 357 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,54 EUR áron. |
| --- | --- |

(77)

2013. április 30-án a részvényesek közgyűlése jóváhagyta a Bank 5 839 millió EUR összegű tőkeemelését („a 2013. tavaszi feltőkésítés”). Ezért a Bank kiadott 3 789 317 357 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,54 EUR áron.

| (78) | Ugyanezen a napon a részvényesek közgyűlése arról is határozott, hogy a tőke teljes összegét a HFSF szolgáltatja, és kifizetése természetben, EFSF kötvények formájában történik. |
| --- | --- |

(78)

Ugyanezen a napon a részvényesek közgyűlése arról is határozott, hogy a tőke teljes összegét a HFSF szolgáltatja, és kifizetése természetben, EFSF kötvények formájában történik.

| (79) | Ennek eredményeképpen 2013 májusában a HFSF összesen 5 839 millió EUR-t injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4 intézkedés). Ez az összeg egyenlő a B1, B2 és B3 intézkedés együttes összegével. |
| --- | --- |

(79)

Ennek eredményeképpen 2013 májusában a HFSF összesen 5 839 millió EUR-t injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4 intézkedés). Ez az összeg egyenlő a B1, B2 és B3 intézkedés együttes összegével.

| (80) | A 2013. tavaszi feltőkésítés révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1 és B2 intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3 intézkedés). |
| --- | --- |

(80)

A 2013. tavaszi feltőkésítés révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1 és B2 intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3 intézkedés).

| (81) | Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. A részvényesek 2012. április 30-i közgyűlése által elhatározott részvényösszevonás eredményeként (51) az új részvények árát részvényenként 1,54 EUR-ban rögzítették. |
| --- | --- |

(81)

Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. A részvényesek 2012. április 30-i közgyűlése által elhatározott részvényösszevonás eredményeként (51) az új részvények árát részvényenként 1,54 EUR-ban rögzítették.

| (82) | A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 98,56 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált. Ugyanakkor miután a Bank befejezett még egy forrásmenedzsment-feladatot, ez a részesedés 2013 júniusában 93,55 %-ra csökkent (lásd a 2.4.5. szakaszt). 2013 augusztusában a Bank a New TT Bank megvásárlása érdekében új részvényeket bocsátott ki a HFSF-nek, aminek eredményeképpen a HFSF részesedése 95,23 %-ra emelkedett (52). |
| --- | --- |

(82)

A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 98,56 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált. Ugyanakkor miután a Bank befejezett még egy forrásmenedzsment-feladatot, ez a részesedés 2013 júniusában 93,55 %-ra csökkent (lásd a 2.4.5. szakaszt). 2013 augusztusában a Bank a New TT Bank megvásárlása érdekében új részvényeket bocsátott ki a HFSF-nek, aminek eredményeképpen a HFSF részesedése 95,23 %-ra emelkedett (52).

2.3.3.5.   A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés)

| (83) | 2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank beszámolt egy 2013 második felében végrehajtott stresszteszt gyakorlat eredményeiről. A Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy az alapforgatókönyvben a Bank tőkeszükséglete a 2014–2016-os időszakban eléri a 2 945 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(83)

2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank beszámolt egy 2013 második felében végrehajtott stresszteszt gyakorlat eredményeiről. A Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy az alapforgatókönyvben a Bank tőkeszükséglete a 2014–2016-os időszakban eléri a 2 945 millió EUR-t.

| (84) | 2014. március 31-én a HFSF levelet küldött a Banknak, jelezve, hogy szándékában áll és képes jegyzési ígérettel támogatni bármely tőkeemelést, amelyet a 2014. március 30-án módosított 3864/2010. sz. HFSF törvény alapján valósítanak meg a stresszteszt folyamán megállapított tőkekövetelménynek való megfelelés érdekében. A HFSF törvény elrendeli, hogy amennyiben a jegyzési időtartam végén elégtelen a magánbefektetői kereslet a HFSF Általános Tanácsa által két független értékelés alapján meghatározott áron, a HFSF jegyzi a megmaradó részvényeket úgy, hogy a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumát előbb részvényekké alakítják a 6a. cikkben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(84)

2014. március 31-én a HFSF levelet küldött a Banknak, jelezve, hogy szándékában áll és képes jegyzési ígérettel támogatni bármely tőkeemelést, amelyet a 2014. március 30-án módosított 3864/2010. sz. HFSF törvény alapján valósítanak meg a stresszteszt folyamán megállapított tőkekövetelménynek való megfelelés érdekében. A HFSF törvény elrendeli, hogy amennyiben a jegyzési időtartam végén elégtelen a magánbefektetői kereslet a HFSF Általános Tanácsa által két független értékelés alapján meghatározott áron, a HFSF jegyzi a megmaradó részvényeket úgy, hogy a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumát előbb részvényekké alakítják a 6a. cikkben leírtak szerint.

| (85) | 2014. április 12-én a részvényesek rendkívüli közgyűlése a HFSF törvény alapján jóváhagyott egy 2 864 millió EUR összegű tőkeemelést, és jelezte, hogy a kibocsátási árfolyam nem lehet alacsonyabb a részvényenkénti 0,30 EUR névleges árnál és a HFSF által megállapítandó minimális árnál (53). |
| --- | --- |

(85)

2014. április 12-én a részvényesek rendkívüli közgyűlése a HFSF törvény alapján jóváhagyott egy 2 864 millió EUR összegű tőkeemelést, és jelezte, hogy a kibocsátási árfolyam nem lehet alacsonyabb a részvényenkénti 0,30 EUR névleges árnál és a HFSF által megállapítandó minimális árnál (53).

| (86) | A HFSF törvénynek megfelelően a HFSF kijelölt két független tanácsadót, hogy határozzák meg a Bank értékét. 2014. április 10-én a két tanácsadó befejezte munkáját, és mindketten egy értéktartományt adtak meg a Bank értékére. A két tartomány jelentős mértékben átfedi egymást. Ezen értékelések alapján a HFSF Általános Tanácsa 2014. április 14-én meghatározta azt az árat, amely megfelel annak a minimális árnak, amelyen a Bank új részvényeit kínálni lehet a befektetőknek, és annak az árnak, amely mellett szükség esetén jegyzési ígérettel támogatja a részvénykibocsátást (54). 2014. április 15-én elfogadta azt az ajánlatot, amelyet befektetők konzorciuma tett új részvények jegyzésére 1,3 milliárd EUR összegben, részvényenként 0,30 EUR áron („első befektető” (55)
   (56)). |
| --- | --- |

(86)

A HFSF törvénynek megfelelően a HFSF kijelölt két független tanácsadót, hogy határozzák meg a Bank értékét. 2014. április 10-én a két tanácsadó befejezte munkáját, és mindketten egy értéktartományt adtak meg a Bank értékére. A két tartomány jelentős mértékben átfedi egymást. Ezen értékelések alapján a HFSF Általános Tanácsa 2014. április 14-én meghatározta azt az árat, amely megfelel annak a minimális árnak, amelyen a Bank új részvényeit kínálni lehet a befektetőknek, és annak az árnak, amely mellett szükség esetén jegyzési ígérettel támogatja a részvénykibocsátást (54). 2014. április 15-én elfogadta azt az ajánlatot, amelyet befektetők konzorciuma tett új részvények jegyzésére 1,3 milliárd EUR összegben, részvényenként 0,30 EUR áron („első befektető” (55)
   (56)).

| (87) | 2014. április 24-én az Eurobank meghirdette az ajánlatgyűjtés („book building”) kezdetét 0,30 EUR és 0,33 EUR közötti áron (57). Amennyiben elegendő kereslet van a teljes 2 864 millió EUR-ra 0,30 EUR-nál magasabb áron, az első befektetőnek hozzá kell igazítania az árát a magasabb árhoz, vagy törölnie kell megrendeléseit, amely esetben kompenzációs díjat kap. Ha elegendő kereslet van magánbefektetők részéről (beleértve az első befektető keresletét) a teljes 2 864 millió EUR lekötésére 0,30 EUR-s áron, az első befektető elsőbbségi kiutalásban részesül. Amennyiben 0,30 EUR-s áron elégtelen a kereslet (beleértve az első befektető keresletét), az alárendelt kölcsönt új részvényekre váltják. A HFSF törvény rendelkezése szerint az alárendelt kölcsön konverzióját követően minden le nem jegyzett részvényt a HFSF jegyez le ugyanazon az áron, nevezetesen részvényenként 0,30 EUR-ért. |
| --- | --- |

(87)

2014. április 24-én az Eurobank meghirdette az ajánlatgyűjtés („book building”) kezdetét 0,30 EUR és 0,33 EUR közötti áron (57). Amennyiben elegendő kereslet van a teljes 2 864 millió EUR-ra 0,30 EUR-nál magasabb áron, az első befektetőnek hozzá kell igazítania az árát a magasabb árhoz, vagy törölnie kell megrendeléseit, amely esetben kompenzációs díjat kap. Ha elegendő kereslet van magánbefektetők részéről (beleértve az első befektető keresletét) a teljes 2 864 millió EUR lekötésére 0,30 EUR-s áron, az első befektető elsőbbségi kiutalásban részesül. Amennyiben 0,30 EUR-s áron elégtelen a kereslet (beleértve az első befektető keresletét), az alárendelt kölcsönt új részvényekre váltják. A HFSF törvény rendelkezése szerint az alárendelt kölcsön konverzióját követően minden le nem jegyzett részvényt a HFSF jegyez le ugyanazon az áron, nevezetesen részvényenként 0,30 EUR-ért.

2.3.4.   Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára

2.3.4.1.   Támogatási intézkedések a Proton Bank és a Nea Proton Bank számára

| (88) | 2008 óta a Proton Bank és a Nea Proton Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 7. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

  7. táblázat


  A Proton és a Nea Proton Banknak nyújtott tőketámogatási intézkedések áttekintése











  A támogatás kedvezményezettje | Intézkedés | A támogatás jellege | A támogatást adó szervezet | A folyósítás dátuma | Összeg (millió EUR-ban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Proton Bank tevékenységei | Pr1 | A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei | Állam | 2009. május | 80 |
| Pr2 | Görög állampapírok kölcsönadása a görög kötvénykölcsönzési intézkedés alapján | Állam | 2009. április | 78 |
| Pr3 | Állami garancia a görög garanciaintézkedés alapján kibocsátott kötvényekre | Állam | 2010. július | 149,4 |
| A Nea Proton Bank tevékenységei | NP1
  Finanszírozási rés a PB és az NPB között | A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig (1. rész) | HDIGF | 2011.10.9. | 862 |
| A finanszírozási rés számításának véglegesítése után a PB-ből az NPB-be való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész) | HFSF | 2012.5.14. | 259,6 |
| Az NP1 teljes összege | | | 1 121,6 |
| NP2
  Tőkeinjekciók az NPB-be 2011-ben és 2012-ben | Induló alaptőke | HFSF | 2011.10.9. | 220 |
| Induló alaptőke | HFSF | 2012.2.3. | 30 |
| Induló tőke összesen | | | 250 |
| Pótlólagos részvénytőke | HFSF | 2012.8.1. | 230 |
| Pótlólagos részvénytőke | HFSF | 2012.12.31. | 35 |
| Pótlólagos tőke összesen | | | 265 |
| Az NP2 teljes összege | | | 515 |
| NP3
  Feltőkésítés az Eurobanknak történő eladást megelőzően | Részvénytőke | HFSF | 2013.8.28. | 395 |

(88)

2008 óta a Proton Bank és a Nea Proton Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 7. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

7. táblázat

A Proton és a Nea Proton Banknak nyújtott tőketámogatási intézkedések áttekintése

A támogatás kedvezményezettje

Intézkedés

A támogatás jellege

A támogatást adó szervezet

A folyósítás dátuma

Összeg (millió EUR-ban)

A Proton Bank tevékenységei

Pr1

A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei

Állam

2009. május

80

Pr2

Görög állampapírok kölcsönadása a görög kötvénykölcsönzési intézkedés alapján

Állam

2009. április

78

Pr3

Állami garancia a görög garanciaintézkedés alapján kibocsátott kötvényekre

Állam

2010. július

149,4

A Nea Proton Bank tevékenységei

NP1

Finanszírozási rés a PB és az NPB között

A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig (1. rész)

HDIGF

2011.10.9.

862

A finanszírozási rés számításának véglegesítése után a PB-ből az NPB-be való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)

HFSF

2012.5.14.

259,6

Az NP1 teljes összege

1 121,6

NP2

Tőkeinjekciók az NPB-be 2011-ben és 2012-ben

Induló alaptőke

HFSF

2011.10.9.

220

Induló alaptőke

HFSF

2012.2.3.

30

Induló tőke összesen

250

Pótlólagos részvénytőke

HFSF

2012.8.1.

230

Pótlólagos részvénytőke

HFSF

2012.12.31.

35

Pótlólagos tőke összesen

265

Az NP2 teljes összege

515

NP3

Feltőkésítés az Eurobanknak történő eladást megelőzően

Részvénytőke

HFSF

2013.8.28.

395

2.3.4.1.1   Támogatási intézkedések a Proton Bank számára

i.   A Proton Bank által kapott állami feltőkésítés (Pr1 intézkedés)

| (89) | 2009 májusában Görögország 80 millió EUR-t injekciózott a Proton Bankba; ez az összeg a bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek mintegy 4,6 %-ával volt egyenlő. A tőkeinjekcióra a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján került sor. A feltőkésítés elsőbbségi részvények formájában történt. |
| --- | --- |

(89)

2009 májusában Görögország 80 millió EUR-t injekciózott a Proton Bankba; ez az összeg a bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek mintegy 4,6 %-ával volt egyenlő. A tőkeinjekcióra a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján került sor. A feltőkésítés elsőbbségi részvények formájában történt.

ii.   A Proton Bank által kapott állami likviditási támogatás (Pr2 és Pr3 intézkedés)

| (90) | A Proton Bank a görög banktámogatási program részét képező garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerinti támogatási intézkedések kedvezményezettje is volt. 2009 áprilisában a Proton Bank 78 millió EUR összegben kapott görög állampapírokat (Pr2 intézkedés), 2010 júliusában pedig állami garanciát kapott 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre (Pr3 intézkedés). Az állam által garantált kötvényeket a felszámolás napján átadták a Nea Proton Banknak, de 2012. január 5-én érvénytelenítésre kerültek. A görög állampapírok 2011 decemberében jártak le, és nem kerültek megújításra. |
| --- | --- |

(90)

A Proton Bank a görög banktámogatási program részét képező garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerinti támogatási intézkedések kedvezményezettje is volt. 2009 áprilisában a Proton Bank 78 millió EUR összegben kapott görög állampapírokat (Pr2 intézkedés), 2010 júliusában pedig állami garanciát kapott 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre (Pr3 intézkedés). Az állam által garantált kötvényeket a felszámolás napján átadták a Nea Proton Banknak, de 2012. január 5-én érvénytelenítésre kerültek. A görög állampapírok 2011 decemberében jártak le, és nem kerültek megújításra.

2.3.4.1.2   Támogatási intézkedések a Nea Proton Bank számára

i.   A Nea Proton Bank 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NP1 intézkedés)

| (91) | A Proton Bank szanálásával összefüggésben a görög hatóságok finanszírozási rést állapítottak meg a Nea Proton Banknál. A Görög Nemzeti Bank egy 2011. október 9-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere 2011 decemberében 862 millió EUR-t fizetett a Nea Proton Banknak. Miután a Görög Nemzeti Bank 2012. január 19-én1 121,6 millió EUR-ban véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatának (58) megfelelően a HFSF (59)2012. május 14-én kifizette a maradék 259,6 millió EUR-s összeget. A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF ezzel betömte a finanszírozási rést. |
| --- | --- |

(91)

A Proton Bank szanálásával összefüggésben a görög hatóságok finanszírozási rést állapítottak meg a Nea Proton Banknál. A Görög Nemzeti Bank egy 2011. október 9-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere 2011 decemberében 862 millió EUR-t fizetett a Nea Proton Banknak. Miután a Görög Nemzeti Bank 2012. január 19-én1 121,6 millió EUR-ban véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatának (58) megfelelően a HFSF (59)2012. május 14-én kifizette a maradék 259,6 millió EUR-s összeget. A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF ezzel betömte a finanszírozási rést.

ii.   A HFSF tőkeinjekciói a Nea Proton Bankba 2011-ben és 2012-ben (NP2 intézkedés)

| (92) | A HFSF a 250 millió EUR összegű induló alaptőke (rendes részvények) formájában nyújtott állami támogatást a Nea Proton Banknak; az összeget két részletben, 2011. október 9-én és 2012. február 3-án fizették ki. |
| --- | --- |

(92)

A HFSF a 250 millió EUR összegű induló alaptőke (rendes részvények) formájában nyújtott állami támogatást a Nea Proton Banknak; az összeget két részletben, 2011. október 9-én és 2012. február 3-án fizették ki.

| (93) | A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint (amely a terv legfrissebb változata volt, amelyről értesítették a Bizottságot a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat idején) a Nea Proton Banknak további 300 millió EUR tőkére volt szüksége. Erre a plusz tőkére részben azért volt szükség, mert a Nea Proton Bank a PSI program eredményeként veszteségeket szenvedett (a 2011-es értékvesztés miatti veszteségek 146,5 millió EUR-t tettek ki a GGB-kkel kapcsolatban, és további 22 millió EUR értékvesztés volt a 2012. első negyedévi eredményekben). A Nea Proton Banknak azért is szüksége volt további tőkére, mert a tartalékolási költségek 2011-ről 2016-ra megemelkedtek a Nea Proton Bank alapításának idején feltételezett szintekhez képest. |
| --- | --- |

(93)

A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint (amely a terv legfrissebb változata volt, amelyről értesítették a Bizottságot a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat idején) a Nea Proton Banknak további 300 millió EUR tőkére volt szüksége. Erre a plusz tőkére részben azért volt szükség, mert a Nea Proton Bank a PSI program eredményeként veszteségeket szenvedett (a 2011-es értékvesztés miatti veszteségek 146,5 millió EUR-t tettek ki a GGB-kkel kapcsolatban, és további 22 millió EUR értékvesztés volt a 2012. első negyedévi eredményekben). A Nea Proton Banknak azért is szüksége volt további tőkére, mert a tartalékolási költségek 2011-ről 2016-ra megemelkedtek a Nea Proton Bank alapításának idején feltételezett szintekhez képest.

| (94) | A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint ezen előre látott tőkeszükséglet egy várhatóan 285 millió EUR-s tőkeinjekció formáját öltötte volna 2012-ben, valamint egy várhatóan 15 millió EUR-s tőkeinjekcióét 2014-ben. Valójában a HFSF 2012. augusztus 1-jén 230 millió EUR-t, 2012. december 31-én pedig 35 millió EUR-t injekciózott a Nea Proton Bankba. |
| --- | --- |

(94)

A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint ezen előre látott tőkeszükséglet egy várhatóan 285 millió EUR-s tőkeinjekció formáját öltötte volna 2012-ben, valamint egy várhatóan 15 millió EUR-s tőkeinjekcióét 2014-ben. Valójában a HFSF 2012. augusztus 1-jén 230 millió EUR-t, 2012. december 31-én pedig 35 millió EUR-t injekciózott a Nea Proton Bankba.

iii.   A HFSF tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba az Eurobanknak történt eladás előtt (NP3 intézkedés)

| (95) | A 2013. július 15-i adásvételi szerződés szerint a HFSF már elkötelezte magát, hogy a 395 millió EUR-s összeget a Nea Proton Bankba injekciózza (60). A HFSF 2013. augusztus 28-án fizette ki a 395 millió EUR-s összeget. |
| --- | --- |

(95)

A 2013. július 15-i adásvételi szerződés szerint a HFSF már elkötelezte magát, hogy a 395 millió EUR-s összeget a Nea Proton Bankba injekciózza (60). A HFSF 2013. augusztus 28-án fizette ki a 395 millió EUR-s összeget.

2.3.4.2.   Támogatási intézkedések a New TT Bank számára

| (96) | A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt 2008 óta. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

  8. táblázat


  A T Banknak és a TT Banknak nyújtott támogatási intézkedések áttekintése











  A támogatás kedvezményezettje | Intézkedés | Megnevezés | A támogatást nyújtó szervezet | Dátum | Állami támogatás összege (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A T Bank TT Bankra átruházott tevékenységei (61) | T | A T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész) | HDIGF | 2011. december | 450 |
| A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a T Bankból a TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész) | HFSF | 2013.2.14. | 227 |
| A T teljes összege | | | 677 |
| TT Bank | TT
  Tőkeinjekció | A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei | Állam | 2009. május | 224,96 |
| New TT Bank (hídbank) | NTT1
  Finanszírozási rés a TT és az NTT között | A TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész) | HFSF | 2013.1.29. | 2 730,8 |
| A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a TT Bankból a New TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész) | HFSF | 2013.6.14. | 1 001,7 |
| Az NTT1 teljes összege | | | 3 732,6 |
| NTT2
  Induló alaptőke-injekció | A New TT Bank induló alaptőkéje | HFSF | 2013.1.29. | 500 |

(96)

A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt 2008 óta. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

8. táblázat

A T Banknak és a TT Banknak nyújtott támogatási intézkedések áttekintése

A támogatás kedvezményezettje

Intézkedés

Megnevezés

A támogatást nyújtó szervezet

Dátum

Állami támogatás összege (millió EUR)

A T Bank TT Bankra átruházott tevékenységei (61)

T

A T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)

HDIGF

2011. december

450

A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a T Bankból a TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)

HFSF

2013.2.14.

227

A T teljes összege

677

TT Bank

TT

Tőkeinjekció

A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei

Állam

2009. május

224,96

New TT Bank (hídbank)

NTT1

Finanszírozási rés a TT és az NTT között

A TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)

HFSF

2013.1.29.

2 730,8

A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a TT Bankból a New TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)

HFSF

2013.6.14.

1 001,7

Az NTT1 teljes összege

3 732,6

NTT2

Induló alaptőke-injekció

A New TT Bank induló alaptőkéje

HFSF

2013.1.29.

500

2.3.4.2.1   Támogatási intézkedés a T Bank javára

Beavatkozás a HDIGF szanálási rendszerével a T Bank javára 677 millió EUR összegben (T. intézkedés)

| (97) | A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF finanszírozta a tevékenységek T Bankból TT Bankba történő átviteléből eredő finanszírozási rést, amely a T Bankból a TT Bankba átvitt eszközök valós értéke és az átvitt kötelezettségek valós értéke közötti különbséget jelenti. A Görög Nemzeti Bank 2011. december 17-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere kifizette a 450 millió EUR-s összeget (62), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a finanszírozási rés számítása körülbelül 677 millió EUR összegben véglegesítésre került, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatával (63) összhangban 2013. február 14-én a HFSF (64) kifizette a 227 millió EUR-s egyenleget (65) a New TT Banknak. |
| --- | --- |

(97)

A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF finanszírozta a tevékenységek T Bankból TT Bankba történő átviteléből eredő finanszírozási rést, amely a T Bankból a TT Bankba átvitt eszközök valós értéke és az átvitt kötelezettségek valós értéke közötti különbséget jelenti. A Görög Nemzeti Bank 2011. december 17-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere kifizette a 450 millió EUR-s összeget (62), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a finanszírozási rés számítása körülbelül 677 millió EUR összegben véglegesítésre került, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatával (63) összhangban 2013. február 14-én a HFSF (64) kifizette a 227 millió EUR-s egyenleget (65) a New TT Banknak.

2.3.4.2.2   Támogatási intézkedés a TT Bank javára

A TT Bank által kapott állami feltőkésítés (TT intézkedés)

| (98) | 2009 májusában a TT Bank Görögországtól 224,96 millió EUR tőkeinjekciót kapott, amely akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2,9 %-ával volt egyenlő. A TT Bank a tőkeinjekciót a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján kapta. A tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában történt. |
| --- | --- |

(98)

2009 májusában a TT Bank Görögországtól 224,96 millió EUR tőkeinjekciót kapott, amely akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2,9 %-ával volt egyenlő. A TT Bank a tőkeinjekciót a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján kapta. A tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában történt.

2.3.4.2.3   Támogatási intézkedések a New TT Bank javára

i.   A New TT Bank 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NTT1 intézkedés)

| (99) | A HFSF finanszírozta a New TT Bank finanszírozási rését, amely a TT Banktól a New TT Banknak átadott eszközök értéke és az átadott kötelezettségek névértéke közötti különbség. A Görög Nemzeti Bank 2013. január 18-i határozatával összhangban a HFSF 2013. január 29-én kifizette a 2 730,8 millió EUR-s összeget (66), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a Görög Nemzeti Bank 3 732,6 millió EUR-ban (67) véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2013. május 21-i határozatának megfelelően a HFSF 2013. június 14-én kifizette a maradék 1 001,7 millió EUR-s összeget a New TT Banknak. |
| --- | --- |

(99)

A HFSF finanszírozta a New TT Bank finanszírozási rését, amely a TT Banktól a New TT Banknak átadott eszközök értéke és az átadott kötelezettségek névértéke közötti különbség. A Görög Nemzeti Bank 2013. január 18-i határozatával összhangban a HFSF 2013. január 29-én kifizette a 2 730,8 millió EUR-s összeget (66), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a Görög Nemzeti Bank 3 732,6 millió EUR-ban (67) véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2013. május 21-i határozatának megfelelően a HFSF 2013. június 14-én kifizette a maradék 1 001,7 millió EUR-s összeget a New TT Banknak.

ii.   A HFSF tőkeinjekciói a New TT Bankba (NTT2 intézkedés)

| (100) | A HFSF volt a New TT Bank egyetlen részvényese, és induló alaptőke (rendes részvények) formájában 500 millió EUR állami támogatást nyújtott a New TT Banknak. |
| --- | --- |

(100)

A HFSF volt a New TT Bank egyetlen részvényese, és induló alaptőke (rendes részvények) formájában 500 millió EUR állami támogatást nyújtott a New TT Banknak.

2.4.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS AZ ÚJ ÜZLETI MODELL

| (101) | 2014. április 16-án Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (a Nea Proton Bank és a New TT Bank megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(101)

2014. április 16-án Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (a Nea Proton Bank és a New TT Bank megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét.

2.4.1.   Belföldi műveletek

| (102) | A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Jóllehet nemzetközi műveletei a kölcsönök mintegy 26 %-át tették ki 2010-ben (68), ez az arány 2012 végére 20 %-ra esett, és 2018 végére tovább csökken, [...] %-ra (69). |
| --- | --- |

(102)

A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Jóllehet nemzetközi műveletei a kölcsönök mintegy 26 %-át tették ki 2010-ben (68), ez az arány 2012 végére 20 %-ra esett, és 2018 végére tovább csökken, [...] %-ra (69).

| (103) | A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele a szerkezetátalakítási időszak végére (2018. december 31.). E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét. |
| --- | --- |

(103)

A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele a szerkezetátalakítási időszak végére (2018. december 31.). E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.

| (104) | Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval a New TT Bank és a Nea Proton Bank megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010 óta a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. Egyedi alapon (a New TT Bank és a Nea Proton Bank megvásárlását nem számítva) a 2008. júniusi 564-ről 2014-re [...]-ra/-re csökkentette fiókjainak számát, és csökkentette görögországi dolgozóinak számát is (a 2008-as 10 142-ről a 2012-es 9 037-re) (70). |
| --- | --- |

(104)

Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval a New TT Bank és a Nea Proton Bank megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010 óta a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. Egyedi alapon (a New TT Bank és a Nea Proton Bank megvásárlását nem számítva) a 2008. júniusi 564-ről 2014-re [...]-ra/-re csökkentette fiókjainak számát, és csökkentette görögországi dolgozóinak számát is (a 2008-as 10 142-ről a 2012-es 9 037-re) (70).

| (105) | A szerkezetátalakítási terv végéig a Bank további csökkentéseket tervez mind a fiókok számában (a 2012. december 31-i pro forma 645-ről [...]-ra/-re 2018. december 31-é re), mind a dolgozói létszámban, 12 430-ról [...]-ra/-re pro forma alapon, vagyis figyelembe véve a Nea Proton Bankot és a New TT Bankot (71). |
| --- | --- |

(105)

A szerkezetátalakítási terv végéig a Bank további csökkentéseket tervez mind a fiókok számában (a 2012. december 31-i pro forma 645-ről [...]-ra/-re 2018. december 31-é re), mind a dolgozói létszámban, 12 430-ról [...]-ra/-re pro forma alapon, vagyis figyelembe véve a Nea Proton Bankot és a New TT Bankot (71).

| (106) | A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a kombinált görög banki tevékenység teljes költségének [...]%-kal történő levitelében a 2013-as évi 913 millió EUR-ról (72) [...] millió EUR-ra 2018-ban (73). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a 2012-es 60 %-ról a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik. |
| --- | --- |

(106)

A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a kombinált görög banki tevékenység teljes költségének [...]%-kal történő levitelében a 2013-as évi 913 millió EUR-ról (72) [...] millió EUR-ra 2018-ban (73). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a 2012-es 60 %-ról a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik.

| (107) | A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank javítani a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétek kamatkülönbözetei (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) a 2012. évi 223 bázispontról 2018-ra várhatóan [...] bázispontra csökkennek Görögországban (74). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank rendkívüli likviditási segítségnyújtástól és szélesebb körű eurorendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es csoportszintű összes eszköze 42,9 %-áról 2018-ban [...]%-ra fog csökkenni (75). |
| --- | --- |

(107)

A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank javítani a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétek kamatkülönbözetei (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) a 2012. évi 223 bázispontról 2018-ra várhatóan [...] bázispontra csökkennek Görögországban (74). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank rendkívüli likviditási segítségnyújtástól és szélesebb körű eurorendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es csoportszintű összes eszköze 42,9 %-áról 2018-ban [...]%-ra fog csökkenni (75).

| (108) | A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban [...] %-ra fog csökkenni (a 2012-es 160 %-ról és a 2013-as 115 %-ról) (76), miközben tőkemegfelelése javulni fog, és 2018-ban a csoportszintű elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója [...] % lesz (77) (az első áthidaló feltőkésítést megelőző negatív fedezet helyett). |
| --- | --- |

(108)

A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban [...] %-ra fog csökkenni (a 2012-es 160 %-ról és a 2013-as 115 %-ról) (76), miközben tőkemegfelelése javulni fog, és 2018-ban a csoportszintű elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója [...] % lesz (77) (az első áthidaló feltőkésítést megelőző negatív fedezet helyett).

| (109) | A Bank másik stratégiai prioritása a nem teljesítő hitelek kezelése. A hitelnyújtást és a nem teljesítő hitelek szerkezetátalakítását egyaránt érintő fejlett hitelezési eljárások mellett a szerkezetátalakítási terv az értékvesztett kitettségek kezelésére is összpontosít egy új kármentesítő egység létrehozásával. Ezen egység feladata az értékvesztett kitettségek szerkezetátalakítása lesz. 30–50 kármentesítő menedzser („remedial relationship manager”) szakértelmét fogja felhasználni (78). 2015-ben csoportszinten a nemteljesítő hitelek aránya [...] %-ot fog elérni ([...] % 2015-ben a görög belföldi piacra vonatkozóan (79)), majd csökkenni kezd, és várhatóan [...] % lesz a szerkezetátalakítási időszak végén (80) (30 % Görögországban az adósságleírások előtt). A Bank hiteleinek értékvesztése Görögországban a 2013-as 1 652 millió EUR-ról 2018-ban [...] millió EUR-ra fog csökkenni (81) a görög gazdaság fellendülése következtében. |
| --- | --- |

(109)

A Bank másik stratégiai prioritása a nem teljesítő hitelek kezelése. A hitelnyújtást és a nem teljesítő hitelek szerkezetátalakítását egyaránt érintő fejlett hitelezési eljárások mellett a szerkezetátalakítási terv az értékvesztett kitettségek kezelésére is összpontosít egy új kármentesítő egység létrehozásával. Ezen egység feladata az értékvesztett kitettségek szerkezetátalakítása lesz. 30–50 kármentesítő menedzser („remedial relationship manager”) szakértelmét fogja felhasználni (78). 2015-ben csoportszinten a nemteljesítő hitelek aránya [...] %-ot fog elérni ([...] % 2015-ben a görög belföldi piacra vonatkozóan (79)), majd csökkenni kezd, és várhatóan [...] % lesz a szerkezetátalakítási időszak végén (80) (30 % Görögországban az adósságleírások előtt). A Bank hiteleinek értékvesztése Görögországban a 2013-as 1 652 millió EUR-ról 2018-ban [...] millió EUR-ra fog csökkenni (81) a görög gazdaság fellendülése következtében.

| (110) | A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet csökkenése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. A Bank arra számít, hogy veszteségei konszolidált szinten [...] millió EUR-t tesznek majd ki 2014-ben, és [...] millió EUR-t 2015-ben, miközben 2016., 2017. és 2018. évi nyeresége [...] millió EUR, [...] millió EUR, illetve [...] millió EUR lesz (82). Konszolidált sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban eléri a(z) [...] %-ot (83). Ez a jövedelmezőségi szint főként a görög piacnak lesz köszönhető ([...] % sajáttőke-arányos nyereséggel a szerkezetátalakítási időszak végén), miközben [...] és [...] alacsonyabb jövedelmezőségi szinteket fog jelenteni ([...] %-ot, illetve [...] %-ot). |
| --- | --- |

(110)

A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet csökkenése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. A Bank arra számít, hogy veszteségei konszolidált szinten [...] millió EUR-t tesznek majd ki 2014-ben, és [...] millió EUR-t 2015-ben, miközben 2016., 2017. és 2018. évi nyeresége [...] millió EUR, [...] millió EUR, illetve [...] millió EUR lesz (82). Konszolidált sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban eléri a(z) [...] %-ot (83). Ez a jövedelmezőségi szint főként a görög piacnak lesz köszönhető ([...] % sajáttőke-arányos nyereséggel a szerkezetátalakítási időszak végén), miközben [...] és [...] alacsonyabb jövedelmezőségi szinteket fog jelenteni ([...] %-ot, illetve [...] %-ot).

2.4.2.   Nemzetközi banki tevékenységek

| (111) | A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. Már eladta törökországi (Eurobank Tekfen) és lengyelországi (EFG Poland) leányvállalatait. A megmaradó nemzetközi hálózat kereskedelmi rése, vagyis adott leányvállalatra vonatkozóan a betétállomány és a hitelállomány közötti különbség, a 2010. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,8 milliárd EUR-ra esett, miközben a működési költségeket 9 %-kal csökkentették 2010 és 2012 között (84). |
| --- | --- |

(111)

A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. Már eladta törökországi (Eurobank Tekfen) és lengyelországi (EFG Poland) leányvállalatait. A megmaradó nemzetközi hálózat kereskedelmi rése, vagyis adott leányvállalatra vonatkozóan a betétállomány és a hitelállomány közötti különbség, a 2010. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,8 milliárd EUR-ra esett, miközben a működési költségeket 9 %-kal csökkentették 2010 és 2012 között (84).

| (112) | A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. Nevezetesen, a Bank vállalta nemzetközi eszközportfóliója méretének 8,77 milliárd EUR-ra csökkentését 2017. június 30 -ra. A Bank e portfólió további, 3,5 milliárd EUR-ra történő csökkentésére is elkötelezte magát arra az esetre, ha a HFSF-nek netán egymilliárd eurónál többet kellene beinjekcióznia az elkövetkező tőkeemeléskor. |
| --- | --- |

(112)

A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. Nevezetesen, a Bank vállalta nemzetközi eszközportfóliója méretének 8,77 milliárd EUR-ra csökkentését 2017. június 30 -ra. A Bank e portfólió további, 3,5 milliárd EUR-ra történő csökkentésére is elkötelezte magát arra az esetre, ha a HFSF-nek netán egymilliárd eurónál többet kellene beinjekcióznia az elkövetkező tőkeemeléskor.

| (113) | Az e célnak való megfelelés érdekében a Bank által a szerkezetátalakítási tervben megvizsgált egyik lehetőség a tevékenységeinek eladása [...]-ban/-ben (85). |
| --- | --- |

(113)

Az e célnak való megfelelés érdekében a Bank által a szerkezetátalakítási tervben megvizsgált egyik lehetőség a tevékenységeinek eladása [...]-ban/-ben (85).

| (114) | Ezek az elidegenítések a Bank 2012. december 31-i külföldi eszközeinek [...]%-át képviselik. Így 2018. december 31-én a külföldi eszközök [...] milliárd EUR-t tennének ki, és a nemzetközi hálózat [...]-ra/-re és [...]-ra/-re fókuszálna. |
| --- | --- |

(114)

Ezek az elidegenítések a Bank 2012. december 31-i külföldi eszközeinek [...]%-át képviselik. Így 2018. december 31-én a külföldi eszközök [...] milliárd EUR-t tennének ki, és a nemzetközi hálózat [...]-ra/-re és [...]-ra/-re fókuszálna.

| (115) | A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét. |
| --- | --- |

(115)

A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.

| (116) | E célból a Bank jelentős költségcsökkentési program megvalósítását tervezi a nemzetközi hálózatban, [...]. [...]-ban/-ben például [...] fiókot zárnak be, és 2012. december 31-től a [...]-ban/-ben levő leányvállalat eladásáig a dolgozók létszáma [...] fővel csökken (86). |
| --- | --- |

(116)

E célból a Bank jelentős költségcsökkentési program megvalósítását tervezi a nemzetközi hálózatban, [...]. [...]-ban/-ben például [...] fiókot zárnak be, és 2012. december 31-től a [...]-ban/-ben levő leányvállalat eladásáig a dolgozók létszáma [...] fővel csökken (86).

| (117) | Külföldi leányvállalatai teljes finanszírozását a Bank a 2012-es 2 milliárd EUR-ról [...]-ra/-re fogja csökkenteni 2018-ban (87), miközben a sajáttőke-arányos nyereség [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben [...] %-ot, illetve [...] %-ot fog elérni. |
| --- | --- |

(117)

Külföldi leányvállalatai teljes finanszírozását a Bank a 2012-es 2 milliárd EUR-ról [...]-ra/-re fogja csökkenteni 2018-ban (87), miközben a sajáttőke-arányos nyereség [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben [...] %-ot, illetve [...] %-ot fog elérni.

2.4.3.   Nem banki tevékenységek: a biztosítási üzletág és az ingatlantevékenységek eladása

| (118) | A Bank tőkeemeléssel 35 % alá csökkentette tulajdoni hányadát az Eurobank Properties nevű ingatlanügyekkel foglalkozó leányvállalatában, aminek pozitív hatása volt a Bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatójára (88). 2018. december 31-é re a Bank teljesen elidegeníti ezt a leányvállalatát. |
| --- | --- |

(118)

A Bank tőkeemeléssel 35 % alá csökkentette tulajdoni hányadát az Eurobank Properties nevű ingatlanügyekkel foglalkozó leányvállalatában, aminek pozitív hatása volt a Bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatójára (88). 2018. december 31-é re a Bank teljesen elidegeníti ezt a leányvállalatát.

| (119) | A Bank biztosító leányvállalatai [...]-ig történő eladását is tervezi. |
| --- | --- |

(119)

A Bank biztosító leányvállalatai [...]-ig történő eladását is tervezi.

2.4.4.   Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás

| (120) | A Banknak sikerült tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást. |
| --- | --- |

(120)

A Banknak sikerült tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.

| (121) | A részvényeseket erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 98,56 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 1,44 %-nyi részvénytulajdona maradt. Következésképpen a HFSF 2013 júniusában teljesen átvette az ellenőrzést a Bank felett. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben. |
| --- | --- |

(121)

A részvényeseket erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 98,56 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 1,44 %-nyi részvénytulajdona maradt. Következésképpen a HFSF 2013 júniusában teljesen átvette az ellenőrzést a Bank felett. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.

| (122) | 2012 februárjában a Bank ajánlatot tett hibrid instrumentumok magánbefektetőktől való visszavásárlására a névérték 40 %-a és 50 %-a közötti áron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az ajánlatot az instrumentumok össznévértékének csaknem 50 %-ára fogadták el, így a tranzakció költségeit figyelembe véve a Banknál maradó haszon 248 millió EUR-t tett ki (89). |
| --- | --- |

(122)

2012 februárjában a Bank ajánlatot tett hibrid instrumentumok magánbefektetőktől való visszavásárlására a névérték 40 %-a és 50 %-a közötti áron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az ajánlatot az instrumentumok össznévértékének csaknem 50 %-ára fogadták el, így a tranzakció költségeit figyelembe véve a Banknál maradó haszon 248 millió EUR-t tett ki (89).

| (123) | 2013 májusában a Bank meghirdetett egy újabb forrásmenedzsment-feladatot. A Bank felajánlotta az értékpapír-tulajdonosoknak azt a lehetőséget, hogy – a 662 millió EUR-s állományt kitevő – Lower Tier 1 és Lower Tier 2 értékpapírokat névértéken rendes részvényekre váltja. Az átváltási árat úgy állapították meg, hogy megegyezzen a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítéskor fizetett jegyzési árfolyammal (90). Az elfogadási arány 48 % volt. Mivel a Lower Tier 1 és Lower Tier 2 kötvénytulajdonosok az értékpapírjaikat alacsonyabb alárendelt instrumentumokra váltották készpénz ellentételezés nélkül, a megemelt tőke elérte a 317 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(123)

2013 májusában a Bank meghirdetett egy újabb forrásmenedzsment-feladatot. A Bank felajánlotta az értékpapír-tulajdonosoknak azt a lehetőséget, hogy – a 662 millió EUR-s állományt kitevő – Lower Tier 1 és Lower Tier 2 értékpapírokat névértéken rendes részvényekre váltja. Az átváltási árat úgy állapították meg, hogy megegyezzen a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítéskor fizetett jegyzési árfolyammal (90). Az elfogadási arány 48 % volt. Mivel a Lower Tier 1 és Lower Tier 2 kötvénytulajdonosok az értékpapírjaikat alacsonyabb alárendelt instrumentumokra váltották készpénz ellentételezés nélkül, a megemelt tőke elérte a 317 millió EUR-t.

| (124) | A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya a 2011. december 31-i1 045 millió EUR-ról a 2013. december 31-i 283 millió EUR-ra csökkent (91). |
| --- | --- |

(124)

A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya a 2011. december 31-i1 045 millió EUR-ról a 2013. december 31-i 283 millió EUR-ra csökkent (91).

2.5.   A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

| (125) | Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). Az I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze. |
| --- | --- |

(125)

Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). Az I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.

| (126) | Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (92). |
| --- | --- |

(126)

Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (92).

| (127) | Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-é re eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (93). |
| --- | --- |

(127)

Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-é re eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (93).

| (128) | A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-á ra jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (94). |
| --- | --- |

(128)

A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-á ra jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (94).

| (129) | Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegeníti biztosítási tevékenységeit, ingatlanokkal foglalkozó leányvállalatát és számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (95). |
| --- | --- |

(129)

Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegeníti biztosítási tevékenységeit, ingatlanokkal foglalkozó leányvállalatát és számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (95).

| (130) | Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (96). |
| --- | --- |

(130)

Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (96).

| (131) | Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank fejleszti hitelpolitikáját, hogy meggátoljon minden megkülönböztetést a hitelezési folyamat bármely szakaszában, és biztosítsa, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. Görögország vállalta, hogy a Bank javítja a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását (97). |
| --- | --- |

(131)

Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank fejleszti hitelpolitikáját, hogy meggátoljon minden megkülönböztetést a hitelezési folyamat bármely szakaszában, és biztosítsa, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. Görögország vállalta, hogy a Bank javítja a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását (97).

| (132) | Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (98). |
| --- | --- |

(132)

Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (98).

| (133) | Végül, Görögország elkötelezte magát, hogy további korlátozásokat ír elő a Bank számára, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és hirdetési tilalom (99). |
| --- | --- |

(133)

Végül, Görögország elkötelezte magát, hogy további korlátozásokat ír elő a Bank számára, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és hirdetési tilalom (99).

| (134) | E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni. |
| --- | --- |

(134)

E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.

| (135) | Külön, a Bank jelenlegi tőkeemelésének keretében, mivel a HFSF jegyzési ígérettel támogatja a tőkeemelést, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy végrehajtja a 2014. március 30-án módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedéseket; e rendelkezés célja egy hitelintézet hiányzó tőkéje maradék összegének szükség szerinti elosztása tőkeinstrumentumainak és más alárendelt kötelezettségeinek birtokosai között a HFSF általi bármely tőkeinjekciót megelőzően. |
| --- | --- |

(135)

Külön, a Bank jelenlegi tőkeemelésének keretében, mivel a HFSF jegyzési ígérettel támogatja a tőkeemelést, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy végrehajtja a 2014. március 30-án módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedéseket; e rendelkezés célja egy hitelintézet hiányzó tőkéje maradék összegének szükség szerinti elosztása tőkeinstrumentumainak és más alárendelt kötelezettségeinek birtokosai között a HFSF általi bármely tőkeinjekciót megelőzően.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

3.1.   AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (136) | 2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (100) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés). |
| --- | --- |

(136)

2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (100) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).

| (137) | Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (101). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (102), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, hogy szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon. |
| --- | --- |

(137)

Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (101). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (102), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, hogy szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon.

| (138) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni. |
| --- | --- |

(138)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.

| (139) | Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (a hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bank mindegyikét (nevezetesen a Bankot, az Alpha Bankot, az NBG-t és a Piraeust), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban. |
| --- | --- |

(139)

Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (a hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bank mindegyikét (nevezetesen a Bankot, az Alpha Bankot, az NBG-t és a Piraeust), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.

3.2.   A NEA PROTON BANKRA IRÁNYULÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (140) | 2012. július 26-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a Nea Proton Bank javára a HDIGF szanálási rendszere által végrehajtott 1 122 millió EUR-s beavatkozás (NP1 intézkedés), valamint a HFSF által végrehajtott 250 millió EUR-s, illetve összesen 300 millió EUR-s tőkeinjekciók (NP2 intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak, valamint a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítési közlemény (103) és a szerkezetátalakítási közlemény (104) követelményeinek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a verseny torzulásainak korlátozása). |
| --- | --- |

(140)

2012. július 26-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a Nea Proton Bank javára a HDIGF szanálási rendszere által végrehajtott 1 122 millió EUR-s beavatkozás (NP1 intézkedés), valamint a HFSF által végrehajtott 250 millió EUR-s, illetve összesen 300 millió EUR-s tőkeinjekciók (NP2 intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak, valamint a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítési közlemény (103) és a szerkezetátalakítási közlemény (104) követelményeinek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a verseny torzulásainak korlátozása).

| (141) | Az intézkedések megfelelőségével kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként helyénvalóak voltak. |
| --- | --- |

(141)

Az intézkedések megfelelőségével kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként helyénvalóak voltak.

| (142) | Az intézkedések szükségességét illetően a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF szanálási rendszere általi beavatkozás mind összegét, mind formáját tekintve szükséges volt, miközben a HFSF tőkeinjekciói csak formájukat illetően voltak szükségesek. Ugyanakkor ami a HFSF általi tőkeinjekciók összegét illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank képes lesz-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás volt-e a rendelkezésre álló legolcsóbb lehetőség. Továbbá a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank azon képességének hiánya, hogy kellőképpen ellentételezi a HFSF általi feltőkésítést, kétségeket ébresztett, hogy ez egy alapvetően szilárd bank volt-e, előidézve így az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét. |
| --- | --- |

(142)

Az intézkedések szükségességét illetően a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF szanálási rendszere általi beavatkozás mind összegét, mind formáját tekintve szükséges volt, miközben a HFSF tőkeinjekciói csak formájukat illetően voltak szükségesek. Ugyanakkor ami a HFSF általi tőkeinjekciók összegét illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank képes lesz-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás volt-e a rendelkezésre álló legolcsóbb lehetőség. Továbbá a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank azon képességének hiánya, hogy kellőképpen ellentételezi a HFSF általi feltőkésítést, kétségeket ébresztett, hogy ez egy alapvetően szilárd bank volt-e, előidézve így az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét.

| (143) | Az intézkedések arányosságával kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként arányosak voltak. |
| --- | --- |

(143)

Az intézkedések arányosságával kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként arányosak voltak.

| (144) | Ami a Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy ez a bank egyedi alapon életképessé tehető-e. |
| --- | --- |

(144)

Ami a Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy ez a bank egyedi alapon életképessé tehető-e.

| (145) | A Bizottság kételkedett abban, hogy a javasolt szerkezetátalakítás elegendő a szükséges szerkezetátalakítás mélységéhez képest, tekintettel az elegendő ellentételezés hiányára. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság kételkedett abban, hogy a javasolt szerkezetátalakítás elegendő a szükséges szerkezetátalakítás mélységéhez képest, tekintettel az elegendő ellentételezés hiányára.

3.3.   A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (146) | 2013. május 6-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a TT Banktól a New TT Banknak átadott tevékenységek finanszírozási résének 4,1 milliárd EUR-s finanszírozása (NTT1 intézkedés), a HFSF általi 500 millió EUR tőkeinjekció a New TT Bankba (NTT2 intézkedés), a TT Banknak a görög banktámogatási program alapján elsőbbségi részvények formájában nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT intézkedés) és a HDIGF szanálási rendszere általi 0,68 milliárd EUR-s beavatkozás a T Bank TT Banknak átadott eszközei javára (T. intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak és a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményeinek, a feltőkésítési közleménynek és a szerkezetátalakítási közleménynek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a támogatás szükséges minimumra korlátozása, továbbá a verseny torzulásainak korlátozása). |
| --- | --- |

(146)

2013. május 6-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a TT Banktól a New TT Banknak átadott tevékenységek finanszírozási résének 4,1 milliárd EUR-s finanszírozása (NTT1 intézkedés), a HFSF általi 500 millió EUR tőkeinjekció a New TT Bankba (NTT2 intézkedés), a TT Banknak a görög banktámogatási program alapján elsőbbségi részvények formájában nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT intézkedés) és a HDIGF szanálási rendszere általi 0,68 milliárd EUR-s beavatkozás a T Bank TT Banknak átadott eszközei javára (T. intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak és a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményeinek, a feltőkésítési közleménynek és a szerkezetátalakítási közleménynek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a támogatás szükséges minimumra korlátozása, továbbá a verseny torzulásainak korlátozása).

| (147) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az NTT2, mind az NTT1 intézkedés megfelelő és szükséges volt megmentési támogatás formájában. Ami az NTT2 intézkedés összegének szükségességét illeti, a Bizottság – kételkedve a New TT Bank egyedi alapon való hosszú távú életképességében – úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás esetleg nem az egyetlen és nem a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség (105). A Bizottság mindkét intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy a finanszírozási rés lefedése meghatározott költség volt, jövőbeli bevételek ellensúlyozása nélkül, ami az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét idézte elő (106). |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az NTT2, mind az NTT1 intézkedés megfelelő és szükséges volt megmentési támogatás formájában. Ami az NTT2 intézkedés összegének szükségességét illeti, a Bizottság – kételkedve a New TT Bank egyedi alapon való hosszú távú életképességében – úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás esetleg nem az egyetlen és nem a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség (105). A Bizottság mindkét intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy a finanszírozási rés lefedése meghatározott költség volt, jövőbeli bevételek ellensúlyozása nélkül, ami az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét idézte elő (106).

| (148) | A Bizottság mindkét intézkedés arányosságával kapcsolatban úgy ítélte meg, hogy az NTT2 és az NTT1 intézkedés megmentési támogatásként arányos volt rövid távon, de a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében olyan intézkedések gyors bevezetését követelte meg, amelyek korlátozzák a negatív továbbgyűrűző hatásokat. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság mindkét intézkedés arányosságával kapcsolatban úgy ítélte meg, hogy az NTT2 és az NTT1 intézkedés megmentési támogatásként arányos volt rövid távon, de a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében olyan intézkedések gyors bevezetését követelte meg, amelyek korlátozzák a negatív továbbgyűrűző hatásokat.

| (149) | Ami a T. intézkedés összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság 2012. május 16-i, a T Bank szanálásáról szóló határozatában („T Bank határozat”) (107) már ideiglenesen jóváhagyta megmentési támogatásként, de nem tudta véglegesen jóváhagyni a T Bank azon tevékenységeinek támogatását, amelyeket átadtak a TT Banknak. A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban (108) a Bizottság elhalasztotta az intézkedés megmentési támogatásként való engedélyezését addig, amíg nem hoz végleges döntést a TT Bank szerkezetátalakítási tervének egy frissített változatáról. |
| --- | --- |

(149)

Ami a T. intézkedés összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság 2012. május 16-i, a T Bank szanálásáról szóló határozatában („T Bank határozat”) (107) már ideiglenesen jóváhagyta megmentési támogatásként, de nem tudta véglegesen jóváhagyni a T Bank azon tevékenységeinek támogatását, amelyeket átadtak a TT Banknak. A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban (108) a Bizottság elhalasztotta az intézkedés megmentési támogatásként való engedélyezését addig, amíg nem hoz végleges döntést a TT Bank szerkezetátalakítási tervének egy frissített változatáról.

| (150) | Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank egyedi alapon helyre fogja állítani hosszú távú életképességét. Ez a kételkedés a következőkön alapult: a New TT Bank által a nyereségtermelés érdekében megteendő javasolt intézkedések korlátozott száma, az önkéntes nyugdíjba vonulási program bizonytalansága az időzítést és az alkalmazottak általi elfogadási rátát illetően, az élőmunkaköltségeket csökkentő további intézkedések hiánya, a fiókhálózatnak a T Bank megvásárlása utáni racionalizálását célzó intézkedések hiánya és a potenciális szinergiák kihasználásának ezzel együtt járó elmulasztása (109). |
| --- | --- |

(150)

Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank egyedi alapon helyre fogja állítani hosszú távú életképességét. Ez a kételkedés a következőkön alapult: a New TT Bank által a nyereségtermelés érdekében megteendő javasolt intézkedések korlátozott száma, az önkéntes nyugdíjba vonulási program bizonytalansága az időzítést és az alkalmazottak általi elfogadási rátát illetően, az élőmunkaköltségeket csökkentő további intézkedések hiánya, a fiókhálózatnak a T Bank megvásárlása utáni racionalizálását célzó intézkedések hiánya és a potenciális szinergiák kihasználásának ezzel együtt járó elmulasztása (109).

| (151) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (90) és (91) preambulumbekezdésében a Bizottság aggályait fejezte ki, hogy a meglévő betéteken levő kamatrés ambiciózus csökkentése és az új hitelnyújtások kamatfelárának növelése megvalósítható-e anélkül, hogy a New TT Bank jelentős számú ügyfelet veszítene és kockázatos hitelezésbe bocsátkozna. Ráadásul a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank megkétszerezi-e vállalati kölcsönportfólióját, ahogyan azt tervezték, és – tekintettel a szakértelem hiányára – el tudja-e érni a nettó kamatjövedelem tervezett erőteljes növekedési rátáját. |
| --- | --- |

(151)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (90) és (91) preambulumbekezdésében a Bizottság aggályait fejezte ki, hogy a meglévő betéteken levő kamatrés ambiciózus csökkentése és az új hitelnyújtások kamatfelárának növelése megvalósítható-e anélkül, hogy a New TT Bank jelentős számú ügyfelet veszítene és kockázatos hitelezésbe bocsátkozna. Ráadásul a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank megkétszerezi-e vállalati kölcsönportfólióját, ahogyan azt tervezték, és – tekintettel a szakértelem hiányára – el tudja-e érni a nettó kamatjövedelem tervezett erőteljes növekedési rátáját.

| (152) | Ezért a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (95) preambulumbekezdésében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a TT Bank újbóli integrálása egy nagyobb életképes pénzügyi vállalatba növelné a New TT Bank életképességi kilátásait, mert ez lehetővé tenné a költségek racionalizálását, a betétek és az új hitelek átárazását, valamint szélesebb termékválaszték kínálatát. |
| --- | --- |

(152)

Ezért a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (95) preambulumbekezdésében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a TT Bank újbóli integrálása egy nagyobb életképes pénzügyi vállalatba növelné a New TT Bank életképességi kilátásait, mert ez lehetővé tenné a költségek racionalizálását, a betétek és az új hitelek átárazását, valamint szélesebb termékválaszték kínálatát.

| (153) | Mivel a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon belül folytatott gazdasági tevékenységeket, ideértve a T Bank tevékenységeit is, a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást kezdett azzal kapcsolatban, hogy a T. és a TT intézkedések hosszú távú megoldást kínáltak-e a New TT Bank életképességét illetően, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket. |
| --- | --- |

(153)

Mivel a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon belül folytatott gazdasági tevékenységeket, ideértve a T Bank tevékenységeit is, a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást kezdett azzal kapcsolatban, hogy a T. és a TT intézkedések hosszú távú megoldást kínáltak-e a New TT Bank életképességét illetően, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket.

| (154) | A tehermegosztást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás megnövelte a szerkezetátalakítási költségeket, ezért kételkedett abban, hogy az állami támogatás a minimumra korlátozódott. Ezenkívül a Bizottság megállapította: annak ellenére, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői elégséges tehermegosztását sikerült elérni, ami valószínűleg a megvalósítható maximum volt, az ellentételezés hiánya szükségessé tette az alapos és részletes szerkezetátalakítást, mind az életképességi intézkedések, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedések tekintetében. A Bizottság azt is megállapította: a tény, hogy az elszenvedett veszteségek nagy része az állam javára történt adósságelengedésből fakadt, alacsonyabb ellentételezést indokolt (110). |
| --- | --- |

(154)

A tehermegosztást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás megnövelte a szerkezetátalakítási költségeket, ezért kételkedett abban, hogy az állami támogatás a minimumra korlátozódott. Ezenkívül a Bizottság megállapította: annak ellenére, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői elégséges tehermegosztását sikerült elérni, ami valószínűleg a megvalósítható maximum volt, az ellentételezés hiánya szükségessé tette az alapos és részletes szerkezetátalakítást, mind az életképességi intézkedések, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedések tekintetében. A Bizottság azt is megállapította: a tény, hogy az elszenvedett veszteségek nagy része az állam javára történt adósságelengedésből fakadt, alacsonyabb ellentételezést indokolt (110).

| (155) | A verseny torzulásait illetően a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank által kapott óriási összegű támogatás és a T Bank átadott tevékenységei, valamint az ellentételezés hiánya a New TT Bank piaci jelenlétének mélyre ható szerkezetátalakítását és csökkentését tette szükségessé. Ráadásul, miközben a veszteségek főként a GGB-k tartásából eredtek, a Bizottság megállapította, hogy a TT Banknak a méretéhez képest több GGB-je volt, mint más görög bankoknak, és úgy vélte, hogy ez aránytalan kockázatvállalást tükrözött (111). Végül megállapította, hogy bár a New TT Bank csaknem úgy maradt a piacon, mint korábban a TT Bank, a verseny torzulásai korlátozottak lennének, tekintettel az előbbi viszonylag kis méretére és a külföldi tevékenységek hiányára. Ugyanakkor a Bizottságnak kétségei voltak, hogy kellő intézkedésekre került-e sor a verseny indokolatlan torzulásainak korlátozása érdekében, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy árvezetési tilalomra és más magatartási jellegű intézkedésekre lehet szükség (112). |
| --- | --- |

(155)

A verseny torzulásait illetően a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank által kapott óriási összegű támogatás és a T Bank átadott tevékenységei, valamint az ellentételezés hiánya a New TT Bank piaci jelenlétének mélyre ható szerkezetátalakítását és csökkentését tette szükségessé. Ráadásul, miközben a veszteségek főként a GGB-k tartásából eredtek, a Bizottság megállapította, hogy a TT Banknak a méretéhez képest több GGB-je volt, mint más görög bankoknak, és úgy vélte, hogy ez aránytalan kockázatvállalást tükrözött (111). Végül megállapította, hogy bár a New TT Bank csaknem úgy maradt a piacon, mint korábban a TT Bank, a verseny torzulásai korlátozottak lennének, tekintettel az előbbi viszonylag kis méretére és a külföldi tevékenységek hiányára. Ugyanakkor a Bizottságnak kétségei voltak, hogy kellő intézkedésekre került-e sor a verseny indokolatlan torzulásainak korlátozása érdekében, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy árvezetési tilalomra és más magatartási jellegű intézkedésekre lehet szükség (112).

4.   ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

EGY GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI

| (156) | 2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése az Eurobank feltőkésítésével szemben. |
| --- | --- |

(156)

2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése az Eurobank feltőkésítésével szemben.

| (157) | Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára. |
| --- | --- |

(157)

Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.

5.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

5.1.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

| (158) | 2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(158)

2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.

5.1.1.   A Görög Nemzeti Bank észrevételei

| (159) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be. |
| --- | --- |

(159)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.

| (160) | A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba. |
| --- | --- |

(160)

A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.

| (161) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt. |
| --- | --- |

(161)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.

| (162) | Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítja az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha – többek között – a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből. |
| --- | --- |

(162)

Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítja az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha – többek között – a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.

5.1.2.   A HFSF észrevételei

| (163) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is. |
| --- | --- |

(163)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.

| (164) | Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni. |
| --- | --- |

(164)

Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.

| (165) | A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokról gondoskodott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek. |
| --- | --- |

(165)

A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokról gondoskodott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.

| (166) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét és különösen a támogatás ellentételezésének szintjét illetően a HFSF kifejtette, hogy az ellentételezésről megállapodás született a Bizottság, az EKB és az IMF képviselőivel. Ez a megállapodás szerinti szint figyelembe vette, hogy az első áthidaló feltőkésítést 2012. szeptember 30. előtt állandó feltőkésítéssé alakítják; ez a határidő 2012 márciusában került rögzítésre a Bizottság, az EKB és az IMF, valamint Görögország közötti MEFP-ben. |
| --- | --- |

(166)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét és különösen a támogatás ellentételezésének szintjét illetően a HFSF kifejtette, hogy az ellentételezésről megállapodás született a Bizottság, az EKB és az IMF képviselőivel. Ez a megállapodás szerinti szint figyelembe vette, hogy az első áthidaló feltőkésítést 2012. szeptember 30. előtt állandó feltőkésítéssé alakítják; ez a határidő 2012 márciusában került rögzítésre a Bizottság, az EKB és az IMF, valamint Görögország közötti MEFP-ben.

| (167) | Az első áthidaló feltőkésítés arányosságával kapcsolatban a HFSF megállapította, hogy az általa elfogadott intézkedések, például az e határozat (165) preambulumbekezdésében leírtak, elegendő biztosítékot jelentenek, tekintettel a kapott nagy összegű támogatásokra és az elhúzódó megmentési időszakra. Ezenkívül a HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen tisztségviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik. |
| --- | --- |

(167)

Az első áthidaló feltőkésítés arányosságával kapcsolatban a HFSF megállapította, hogy az általa elfogadott intézkedések, például az e határozat (165) preambulumbekezdésében leírtak, elegendő biztosítékot jelentenek, tekintettel a kapott nagy összegű támogatásokra és az elhúzódó megmentési időszakra. Ezenkívül a HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen tisztségviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.

5.2.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEA PROTON BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

| (168) | 2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(168)

2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.

5.2.1.   A Görög Nemzeti Bank észrevételei

| (169) | A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Nea Proton Bank mint a HFSF tulajdonában levő áthidaló hitelintézet nem tudott hosszabb távú üzleti tervvel szolgálni egyedi alapon. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy szoros figyelemmel kíséri a HFSF által a Nea Proton Bank részére készített és a Bizottságnak benyújtott üzleti terv megvalósítását annak biztosítása érdekében, hogy a Nea Proton Bank a törvény által meghatározott időszakon belül eladható legyen. |
| --- | --- |

(169)

A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Nea Proton Bank mint a HFSF tulajdonában levő áthidaló hitelintézet nem tudott hosszabb távú üzleti tervvel szolgálni egyedi alapon. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy szoros figyelemmel kíséri a HFSF által a Nea Proton Bank részére készített és a Bizottságnak benyújtott üzleti terv megvalósítását annak biztosítása érdekében, hogy a Nea Proton Bank a törvény által meghatározott időszakon belül eladható legyen.

| (170) | A jövedelmezőség növekedési ütemével kapcsolatban a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a növekedés nagyobbik részét 2013-ra várták (amikor a nettó kamatjövedelemtől azt várták, hogy 55,3 millió EUR-ra nő, szemben a 2012-es 22,7 millió EUR-val), az főként az összes kamatköltség csökkentéséből ered, és két tényező eredménye lesz: a korábban magas hozamú lekötött betétek megújítása jobb feltételekkel és a teljes betétállomány 30 %-os csökkentése 2012 első felében. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank hangsúlyozta, hogy 2013-tól a nettó kamatjövedelem-adatok viszonylag simán mozdulnának, és nem adnának okot a kételkedésre abban, hogy a Nea Proton Bank teljesíti a célkitűzést. |
| --- | --- |

(170)

A jövedelmezőség növekedési ütemével kapcsolatban a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a növekedés nagyobbik részét 2013-ra várták (amikor a nettó kamatjövedelemtől azt várták, hogy 55,3 millió EUR-ra nő, szemben a 2012-es 22,7 millió EUR-val), az főként az összes kamatköltség csökkentéséből ered, és két tényező eredménye lesz: a korábban magas hozamú lekötött betétek megújítása jobb feltételekkel és a teljes betétállomány 30 %-os csökkentése 2012 első felében. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank hangsúlyozta, hogy 2013-tól a nettó kamatjövedelem-adatok viszonylag simán mozdulnának, és nem adnának okot a kételkedésre abban, hogy a Nea Proton Bank teljesíti a célkitűzést.

5.2.2.   A HFSF észrevételei

| (171) | A Nea Proton Bank javára szolgáló intézkedések szükségességét illetően a HFSF megállapította, hogy a Görög Nemzeti Bank az illetékes hatóság, amely dönthet bármilyen szanálási intézkedésről, és a HFSF a szabályozói célból megkövetelt minimális tőkét injekciózta. |
| --- | --- |

(171)

A Nea Proton Bank javára szolgáló intézkedések szükségességét illetően a HFSF megállapította, hogy a Görög Nemzeti Bank az illetékes hatóság, amely dönthet bármilyen szanálási intézkedésről, és a HFSF a szabályozói célból megkövetelt minimális tőkét injekciózta.

| (172) | A Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatban a HFSF hivatkozott a szanálási keretrendszerre, amely szerint a HFSF-nek két éven belül el kellett adnia a Nea Proton Bankot, és egyetértett a Bizottsággal, hogy a Nea Proton bank egy nagyobb és életképes gazdálkodó egység része lehetne. Jóllehet a Nea Proton Bank szerkezetátalakítási terve egy „egyedi alapon” nyugvó modellen alapult, a HFSF kifejtette, hogy célja e bank eladásának elősegítése volt azzal, hogy javítja annak vonzerejét a befektetők számára, valamint pénzügyi eredményeit. A HFSF megjegyezte, hogy a tőkeinjekciók nemcsak azt tették lehetővé, hogy a Nea Proton Bank eleget tegyen a minimális tőkemegfelelési mutatónak, hanem javították a pénzügyi helyzetét és vonzerejét is más kisebb bankokkal való jövőbeli összeolvadás esetére. A HFSF azt is megállapította, hogy a kiegészítő tőkeinjekcióra a PSI programmal kapcsolatos értékvesztések és a hitelek megnövekedett tartalékolási költségei miatt volt szükség. |
| --- | --- |

(172)

A Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatban a HFSF hivatkozott a szanálási keretrendszerre, amely szerint a HFSF-nek két éven belül el kellett adnia a Nea Proton Bankot, és egyetértett a Bizottsággal, hogy a Nea Proton bank egy nagyobb és életképes gazdálkodó egység része lehetne. Jóllehet a Nea Proton Bank szerkezetátalakítási terve egy „egyedi alapon” nyugvó modellen alapult, a HFSF kifejtette, hogy célja e bank eladásának elősegítése volt azzal, hogy javítja annak vonzerejét a befektetők számára, valamint pénzügyi eredményeit. A HFSF megjegyezte, hogy a tőkeinjekciók nemcsak azt tették lehetővé, hogy a Nea Proton Bank eleget tegyen a minimális tőkemegfelelési mutatónak, hanem javították a pénzügyi helyzetét és vonzerejét is más kisebb bankokkal való jövőbeli összeolvadás esetére. A HFSF azt is megállapította, hogy a kiegészítő tőkeinjekcióra a PSI programmal kapcsolatos értékvesztések és a hitelek megnövekedett tartalékolási költségei miatt volt szükség.

| (173) | A HFSF megállapította, hogy a Nea Proton Bank javított finanszírozási költségein és betétei hűségén. A Nea Proton Bank eurorendszerre utaltsága 2012 folyamán csökkent, és a Nea Proton Bank javított likviditási helyzetén. A kiegészítő tőkeinjekció segített a betéti kamatok csökkentésében és a kamatmarzsok javításában. Jóval a finanszírozási költség felett levő kamatlábakat használó kockázatalapú árazás alkalmazásával a Nea Proton Bank már átárazta hitelportfóliója egy részét. Ráadásul a nettó kamatjövedelem tervezett növekedési üteme egy konzervatív bővüléssel történne a vállalati piaci szegmensben, valamint a portfólió-minőség javításával. |
| --- | --- |

(173)

A HFSF megállapította, hogy a Nea Proton Bank javított finanszírozási költségein és betétei hűségén. A Nea Proton Bank eurorendszerre utaltsága 2012 folyamán csökkent, és a Nea Proton Bank javított likviditási helyzetén. A kiegészítő tőkeinjekció segített a betéti kamatok csökkentésében és a kamatmarzsok javításában. Jóval a finanszírozási költség felett levő kamatlábakat használó kockázatalapú árazás alkalmazásával a Nea Proton Bank már átárazta hitelportfóliója egy részét. Ráadásul a nettó kamatjövedelem tervezett növekedési üteme egy konzervatív bővüléssel történne a vállalati piaci szegmensben, valamint a portfólió-minőség javításával.

| (174) | A HFSF megállapította, hogy 2012-ben a Nea Proton Bank jelentősen csökkentette működési költségeit, két leányvállalata megszüntette működését, nagyban csökkenti részvételét a biztosítási brókerekben, és saját számlás kereskedése véget fog érni. |
| --- | --- |

(174)

A HFSF megállapította, hogy 2012-ben a Nea Proton Bank jelentősen csökkentette működési költségeit, két leányvállalata megszüntette működését, nagyban csökkenti részvételét a biztosítási brókerekben, és saját számlás kereskedése véget fog érni.

| (175) | Végül a HFSF megállapította, hogy a verseny torzulásai korlátozottak lesznek, tekintettel a Nea Proton Bank kicsi részesedésére az összes görögországi banki eszközön belül, valamint a tényre, hogy nem tervez agresszív betétgyűjtést. |
| --- | --- |

(175)

Végül a HFSF megállapította, hogy a verseny torzulásai korlátozottak lesznek, tekintettel a Nea Proton Bank kicsi részesedésére az összes görögországi banki eszközön belül, valamint a tényre, hogy nem tervez agresszív betétgyűjtést.

5.3.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

| (176) | 2013. július 19-én a Pénzügyminisztérium észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(176)

2013. július 19-én a Pénzügyminisztérium észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (177) | Ami az NTT1 intézkedés szükségességét illeti, a Pénzügyminisztérium hozzátette, hogy a New TT Banknak átadott eszközök és források pontos értékét a külső könyvvizsgálók jelentése alapján határozták meg, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének (6) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(177)

Ami az NTT1 intézkedés szükségességét illeti, a Pénzügyminisztérium hozzátette, hogy a New TT Banknak átadott eszközök és források pontos értékét a külső könyvvizsgálók jelentése alapján határozták meg, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének (6) bekezdésével összhangban.

| (178) | Az NTT2 intézkedés szükségességét illetően a Pénzügyminisztérium megjegyezte, hogy a második görög kiigazítási program (második felülvizsgálat – 2013. május) előírta a New TT Bank harmadik félnek történő eladását 2013. július 15-ig. |
| --- | --- |

(178)

Az NTT2 intézkedés szükségességét illetően a Pénzügyminisztérium megjegyezte, hogy a második görög kiigazítási program (második felülvizsgálat – 2013. május) előírta a New TT Bank harmadik félnek történő eladását 2013. július 15-ig.

| (179) | Az NTT1 és NTT2 intézkedések ellentételezését illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy a HFSF, amely a HDIGF helyett 2013. december 31-ig betölti a finanszírozási rést, elsőbbséget élvező követelést szerez más nem fedezett hitelezők előtt a TT Bank tulajdonában maradt eszközök értékesítése esetén, és a HFSF követelését csak az alkalmazottak kompenzációjuk 50 %-ának kifizetésére vonatkozó követelése előzi meg. Ezért megállapította, hogy a szóban forgó eszközök értékesítése eredményének elsősorban a HFSF lesz a kedvezményezettje, csökkentve így az állam által viselt költséget. |
| --- | --- |

(179)

Az NTT1 és NTT2 intézkedések ellentételezését illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy a HFSF, amely a HDIGF helyett 2013. december 31-ig betölti a finanszírozási rést, elsőbbséget élvező követelést szerez más nem fedezett hitelezők előtt a TT Bank tulajdonában maradt eszközök értékesítése esetén, és a HFSF követelését csak az alkalmazottak kompenzációjuk 50 %-ának kifizetésére vonatkozó követelése előzi meg. Ezért megállapította, hogy a szóban forgó eszközök értékesítése eredményének elsősorban a HFSF lesz a kedvezményezettje, csökkentve így az állam által viselt költséget.

| (180) | A New TT Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy áthidaló hitelintézetként a New TT Bankot alapításától számított két éven belül el kellett adni, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének megfelelően. A New TT Bank eladása a 2013. májusi MEFP-vel összhangban 2013. július 15-ig fejeződne be, biztosítva ezáltal tevékenységei hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(180)

A New TT Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy áthidaló hitelintézetként a New TT Bankot alapításától számított két éven belül el kellett adni, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének megfelelően. A New TT Bank eladása a 2013. májusi MEFP-vel összhangban 2013. július 15-ig fejeződne be, biztosítva ezáltal tevékenységei hosszú távú életképességét.

6.   A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   A NEA PROTON BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.1.   A támogatás megléte és összege

| (181) | A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.1.1.   Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben (Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedés)

| (182) | A görög állam Proton Banknak adott 2009. májusi 80 millió EUR-s tőkeinjekciójának (Pr1 intézkedés), a Proton Bank által 2009 áprilisában megszerzett 78 millió EUR összegű görög állampapíroknak (Pr2 intézkedés) és a 2010 júliusában 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre a Proton Banknak adott állami garanciának (Pr3 intézkedés) az odaítélésére a görög banktámogatási program alapján került sor (113). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. |
| --- | --- |

(182)

A görög állam Proton Banknak adott 2009. májusi 80 millió EUR-s tőkeinjekciójának (Pr1 intézkedés), a Proton Bank által 2009 áprilisában megszerzett 78 millió EUR összegű görög állampapíroknak (Pr2 intézkedés) és a 2010 júliusában 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre a Proton Banknak adott állami garanciának (Pr3 intézkedés) az odaítélésére a görög banktámogatási program alapján került sor (113). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek.

| (183) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységeit. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések kedvezményezettje a Nea Proton Bank volt, mivel ezek az intézkedések hozzájárultak a neki átadott gazdasági tevékenységek stabilizálásához és folytonosságához; egyébként ezek a tevékenységek már nem léteznének. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések kedvezményezettjei a Nea Proton Banknak átadott tevékenységek. |
| --- | --- |

(183)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységeit. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések kedvezményezettje a Nea Proton Bank volt, mivel ezek az intézkedések hozzájárultak a neki átadott gazdasági tevékenységek stabilizálásához és folytonosságához; egyébként ezek a tevékenységek már nem léteznének. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések kedvezményezettjei a Nea Proton Banknak átadott tevékenységek.

6.1.1.2.   Támogatás megléte a Nea Proton Bank finanszírozási résének lefedésében (NP1 intézkedés)

| (184) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (31)–(37) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NP1 intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a finanszírozási rés lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ugyanezen határozat (38) preambulumbekezdése a szóban forgó intézkedés gazdasági kedvezményezettjének minősítette a Nea Proton Bankot, mivel a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységét, amely a kapott támogatás miatt létezik továbbra is. |
| --- | --- |

(184)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (31)–(37) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NP1 intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a finanszírozási rés lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ugyanezen határozat (38) preambulumbekezdése a szóban forgó intézkedés gazdasági kedvezményezettjének minősítette a Nea Proton Bankot, mivel a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységét, amely a kapott támogatás miatt létezik továbbra is.

6.1.1.3.   Támogatás megléte a HFSF általi induló alaptőke-injekcióban és a HFSF általi 2012-es kiegészítő tőkeinjekcióban (NP2 intézkedés)

| (185) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (41)–(43) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a HFSF általi 250 millió EUR-s tőkeinjekció és a szóban forgó határozat idején előre jelzett, összesen 300 millió EUR-t kitevő további tőkeinjekciók a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások voltak. Az e határozat (93) preambulumbekezdésében említettek szerint a lehetséges további 300 millió EUR tőkéből a HFSF végül további 265 millió EUR-val járult hozzá 2012-ben, így a 2011-es és 2012-es teljes feltőkésítési támogatás 515 millió EUR-t tesz ki (NP2 intézkedés). |
| --- | --- |

(185)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (41)–(43) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a HFSF általi 250 millió EUR-s tőkeinjekció és a szóban forgó határozat idején előre jelzett, összesen 300 millió EUR-t kitevő további tőkeinjekciók a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások voltak. Az e határozat (93) preambulumbekezdésében említettek szerint a lehetséges további 300 millió EUR tőkéből a HFSF végül további 265 millió EUR-val járult hozzá 2012-ben, így a 2011-es és 2012-es teljes feltőkésítési támogatás 515 millió EUR-t tesz ki (NP2 intézkedés).

6.1.1.4.   Támogatás megléte a HFSF Nea Proton Bankba történő tőkeinjekciójában a Banknak való eladását megelőzően (NP3)

| (186) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba annak a Banknak történő eladását megelőzően a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba annak a Banknak történő eladását megelőzően a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.

| (187) | A tőkeinjekciót a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet. Továbbá az intézkedés jellegét tekintve szelektív, mivel a tőkeinjekció egyetlen kedvezményezettje a Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(187)

A tőkeinjekciót a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet. Továbbá az intézkedés jellegét tekintve szelektív, mivel a tőkeinjekció egyetlen kedvezményezettje a Nea Proton Bank.

| (188) | Ráadásul a beavatkozás egyértelmű előnyhöz juttatja a Nea Proton Bankot, hiszen lehetővé teszi banki tevékenységeinek folytatását. A tőkeinjekció nélkül a Nea Proton Bank, amelynek erősen negatív volt a tőkéje, csődbe ment volna. Ilyen körülmények között a Nea Proton Bankot nem lehetett volna eladni és egy nagyobb gazdálkodó egységbe integrálni. Továbbá ez a feltőkésítés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Éppen ellenkezőleg, a 395 millió EUR-s feltőkésítés lehetővé tette a Nea Proton Bank egy eurós áron történő eladását. Egy magánbefektető azt választotta volna, hogy nem fog hozzá a feltőkésítéshez, és inkább hagyta volna a Nea Proton Bankot csődbe jutni, megtakarítva így 395 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(188)

Ráadásul a beavatkozás egyértelmű előnyhöz juttatja a Nea Proton Bankot, hiszen lehetővé teszi banki tevékenységeinek folytatását. A tőkeinjekció nélkül a Nea Proton Bank, amelynek erősen negatív volt a tőkéje, csődbe ment volna. Ilyen körülmények között a Nea Proton Bankot nem lehetett volna eladni és egy nagyobb gazdálkodó egységbe integrálni. Továbbá ez a feltőkésítés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Éppen ellenkezőleg, a 395 millió EUR-s feltőkésítés lehetővé tette a Nea Proton Bank egy eurós áron történő eladását. Egy magánbefektető azt választotta volna, hogy nem fog hozzá a feltőkésítéshez, és inkább hagyta volna a Nea Proton Bankot csődbe jutni, megtakarítva így 395 millió EUR-t.

| (189) | A Nea Proton Bank versenyez más bankokkal, köztük külföldi bankok leányvállalataival, amelyek aktívak Görögországban, vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra lépésben. Így a tőkeinjekciónak hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, és potenciálisan torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(189)

A Nea Proton Bank versenyez más bankokkal, köztük külföldi bankok leányvállalataival, amelyek aktívak Görögországban, vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra lépésben. Így a tőkeinjekciónak hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, és potenciálisan torzítja a versenyt.

| (190) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 395 millió EUR-s tőkeinjekció a Nea Proton Bankba a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás. |
| --- | --- |

(190)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 395 millió EUR-s tőkeinjekció a Nea Proton Bankba a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.

Az NP3 intézkedés kedvezményezettje

| (191) | A (188) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság a Nea Proton Bankot a Nea Proton Bankba irányuló 395 millió EUR-s tőkeinjekció kedvezményezettjének tartja, mivel a támogatás lehetővé tette gazdasági tevékenységeinek folytatását a Bankon belül. |
| --- | --- |

(191)

A (188) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság a Nea Proton Bankot a Nea Proton Bankba irányuló 395 millió EUR-s tőkeinjekció kedvezményezettjének tartja, mivel a támogatás lehetővé tette gazdasági tevékenységeinek folytatását a Bankon belül.

| (192) | Azzal kapcsolatban, hogy a Nea Proton Bank eladása a Banknak szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával összhangban a Bizottságnak kell értékelnie, hogy bizonyos követelmények teljesültek-e. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a pénzintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát. |
| --- | --- |

(192)

Azzal kapcsolatban, hogy a Nea Proton Bank eladása a Banknak szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával összhangban a Bizottságnak kell értékelnie, hogy bizonyos követelmények teljesültek-e. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a pénzintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát.

| (193) | A Bank azért szerezte meg a Nea Proton Bank részvényeit, mert az egyetlen érvényes ajánlatot nyújtotta be egy hátrányos megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében, amely nyitva állt más bankok és pénzintézetek előtt is. A HFSF egyik pénzügyi tanácsadója sok bankkal, pénzügyi intézménnyel és támogatóval vette fel a kapcsolatot, és közülük mindössze négy mutatott érdeklődést a Nea Proton Bank megszerzése iránt. Ezek közül csak kettő, a Bank és egy fedezeti alap (114) nyújtott be végleges ajánlatot. A Banké volt az egyetlen ajánlat, amely megfelelt a HFSF eladási eljárásról szóló levelének. |
| --- | --- |

(193)

A Bank azért szerezte meg a Nea Proton Bank részvényeit, mert az egyetlen érvényes ajánlatot nyújtotta be egy hátrányos megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében, amely nyitva állt más bankok és pénzintézetek előtt is. A HFSF egyik pénzügyi tanácsadója sok bankkal, pénzügyi intézménnyel és támogatóval vette fel a kapcsolatot, és közülük mindössze négy mutatott érdeklődést a Nea Proton Bank megszerzése iránt. Ezek közül csak kettő, a Bank és egy fedezeti alap (114) nyújtott be végleges ajánlatot. A Banké volt az egyetlen ajánlat, amely megfelelt a HFSF eladási eljárásról szóló levelének.

| (194) | Mivel a pénzügyi tanácsadó sok bankot megkeresett, és előre megszabta azokat a követelményeket és időkeretet, amelyeket az érvényes ajánlatoknak ki kellett elégíteniük, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tender nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tendereljárás lehetővé teszi a vevőnek nyújtott támogatás meglétének kizárását. |
| --- | --- |

(194)

Mivel a pénzügyi tanácsadó sok bankot megkeresett, és előre megszabta azokat a követelményeket és időkeretet, amelyeket az érvényes ajánlatoknak ki kellett elégíteniük, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tender nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tendereljárás lehetővé teszi a vevőnek nyújtott támogatás meglétének kizárását.

| (195) | A Bank egy euro ellenértéket fizetett, és a HFSF vállalta, hogy eladása előtt feltőkésíti a Nea Proton Bankot. A negatív ár (vagyis a Nea Proton Bank értékesítést közvetlenül megelőző feltőkésítésének figyelembevétele) nem zárja ki, hogy az eladási ár tükrözi a vállalkozás piaci értékét (115), mivel a Nea Proton Bank nettó saját tőkéje egyértelműen negatív volt, és várhatóan további veszteségeket könyvelt volna el. A Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az adott ajánlat és a kifizetett ár nem tükrözte a vállalkozás piaci árát. Következésképpen a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és saját döntési gyakorlatával (116) összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eladási ár a piaci ár volt, és kizárható, hogy a Bank támogatást kapott. |
| --- | --- |

(195)

A Bank egy euro ellenértéket fizetett, és a HFSF vállalta, hogy eladása előtt feltőkésíti a Nea Proton Bankot. A negatív ár (vagyis a Nea Proton Bank értékesítést közvetlenül megelőző feltőkésítésének figyelembevétele) nem zárja ki, hogy az eladási ár tükrözi a vállalkozás piaci értékét (115), mivel a Nea Proton Bank nettó saját tőkéje egyértelműen negatív volt, és várhatóan további veszteségeket könyvelt volna el. A Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az adott ajánlat és a kifizetett ár nem tükrözte a vállalkozás piaci árát. Következésképpen a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és saját döntési gyakorlatával (116) összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eladási ár a piaci ár volt, és kizárható, hogy a Bank támogatást kapott.

6.1.1.5.   A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés

| (196) | A (182)–(190) preambulumbekezdések alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Pr1, Pr2 és Pr3, az NP1, NP2 és NP3 intézkedések mindegyike kielégíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és állami támogatás. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedéseket illetően a Bizottság megállapítja: mivel hozzájárultak a Proton Bank tevékenységeinek folytatásához, amelyeket később átvittek a Nea Proton Bankba, úgy lehet tekinteni, hogy ezen intézkedéseknek az említett tevékenységeket befogadó Nea Proton Bank is kedvezményezettje. A (184) preambulumbekezdésben már közöltek szerint az NP1 intézkedés kedvezményezettje a Nea Proton Bank, amely befogadta a Proton Banktól átvitt tevékenységeket. Ezenkívül a Nea Proton Bank az NP2 és NP3 intézkedéseknek is kedvezményezettje. |
| --- | --- |

(196)

A (182)–(190) preambulumbekezdések alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Pr1, Pr2 és Pr3, az NP1, NP2 és NP3 intézkedések mindegyike kielégíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és állami támogatás. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedéseket illetően a Bizottság megállapítja: mivel hozzájárultak a Proton Bank tevékenységeinek folytatásához, amelyeket később átvittek a Nea Proton Bankba, úgy lehet tekinteni, hogy ezen intézkedéseknek az említett tevékenységeket befogadó Nea Proton Bank is kedvezményezettje. A (184) preambulumbekezdésben már közöltek szerint az NP1 intézkedés kedvezményezettje a Nea Proton Bank, amely befogadta a Proton Banktól átvitt tevékenységeket. Ezenkívül a Nea Proton Bank az NP2 és NP3 intézkedéseknek is kedvezményezettje.

| (197) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank tevékenységei tőketámogatás formájában 2 111,6 millió EUR állami támogatásban részesültek (Pr1, NP1, NP2 és NP3 intézkedések), 149,4 millió EUR állami garancia (Pr3 intézkedés) és 78 millió EUR görög állampapír (Pr2 intézkedés) mellett, amint azt a 9. táblázat összefoglalja.

  9. táblázat


  A Proton Bank és a Nea Proton Bank által kapott összes támogatás áttekintése









  A támogatás kedvezményezettje | Intézkedés | A támogatás jellege | A támogatás összege (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A Proton Bank tevékenységei | Pr1 | Feltőkésítés | 80 |
| A Nea Proton Bank tevékenységei | NP1 | A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig | 1 121,6 |
| NP2 | Feltőkésítés | 515 |
| NP3 | Feltőkésítés | 395 |
| Folyósított összes tőketámogatás | 2 111,6 |
| A támogatás kedvezményezettje | Intézkedés | A támogatás jellege | |
| A Proton Bank tevékenységei | Pr2 | Kötvénykölcsönzés | 78 |
| Pr3 | Garancia | 149,4 |
| Folyósított likviditási támogatás összesen | 227,4 |

(197)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank tevékenységei tőketámogatás formájában 2 111,6 millió EUR állami támogatásban részesültek (Pr1, NP1, NP2 és NP3 intézkedések), 149,4 millió EUR állami garancia (Pr3 intézkedés) és 78 millió EUR görög állampapír (Pr2 intézkedés) mellett, amint azt a 9. táblázat összefoglalja.

9. táblázat

A Proton Bank és a Nea Proton Bank által kapott összes támogatás áttekintése

A támogatás kedvezményezettje

Intézkedés

A támogatás jellege

A támogatás összege (millió EUR)

A Proton Bank tevékenységei

Pr1

Feltőkésítés

80

A Nea Proton Bank tevékenységei

NP1

A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig

1 121,6

NP2

Feltőkésítés

515

NP3

Feltőkésítés

395

Folyósított összes tőketámogatás

2 111,6

A támogatás kedvezményezettje

Intézkedés

A támogatás jellege

A Proton Bank tevékenységei

Pr2

Kötvénykölcsönzés

78

Pr3

Garancia

149,4

Folyósított likviditási támogatás összesen

227,4

6.1.2.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (198) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. |
| --- | --- |

(198)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.

| (199) | A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (117) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (118) elfogadásával. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (117) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (118) elfogadásával.

| (200) | A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (119) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának. |
| --- | --- |

(200)

A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (119) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.

| (201) | Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
  a)   
  megfelelőség
  : a támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése; nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására;
  b)   
  szükségesség
  : a támogatási intézkedésnek mind összegét, mind formáját tekintve szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez; ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie;
  c)   
  arányosság
  : az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

(201)

Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:

a)   
  megfelelőség
  : a támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése; nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására;

b)   
  szükségesség
  : a támogatási intézkedésnek mind összegét, mind formáját tekintve szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez; ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie;

c)   
  arányosság
  : az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.

| (202) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(202)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (203) | A feltőkésítésről szóló közlemény (120) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(203)

A feltőkésítésről szóló közlemény (120) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

| (204) | Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (121) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 7. táblázatban felsorolt összes intézkedést. |
| --- | --- |

(204)

Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (121) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 7. táblázatban felsorolt összes intézkedést.

6.1.3.   A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése a 2008. évi bankokról szóló közlemény és a feltőkésítésről szóló közlemény alapján

6.1.3.1.   A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel

| (205) | A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedésre a görög banktámogatási program alapján került sor. A programban szereplő intézkedéseket a Bizottság 2008. november 19-i határozatában már a belső piaccal összeegyeztethetőnek értékelték. |
| --- | --- |

(205)

A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedésre a görög banktámogatási program alapján került sor. A programban szereplő intézkedéseket a Bizottság 2008. november 19-i határozatában már a belső piaccal összeegyeztethetőnek értékelték.

6.1.3.2.   Az NP1 és NP2 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

| (206) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként jóváhagyta az NP1 és NP2 intézkedést. Ugyanakkor, amint az a (142) preambulumbekezdésben említésre kerül, a Bizottság aggályait fejezte ki az NP2 intézkedés összegének szükségességére és arra vonatkozóan, hogy a Nea Proton Bank képes-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és ezért kétségbe vonta, hogy az egyedi alapon történő megoldás a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség. Ezekre az aggodalmakra adott választ a Nea Proton Bank eladása a Banknak 2013. július 15-én. Mivel a Nea Proton Bankot nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásban adták el a Banknak, a Bank által fizetett ellenérték minősül a piaci árnak. Következésképpen az állam által az eladást megelőzően beinjekciózott tőkére szükség volt az eladás sikere érdekében. Figyelembe véve a Bank által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet, a Nea Proton Banknak a Bank tevékenységeibe való integrálása meg fogja oldani a Nea Proton Bank hosszú távú életképességi kérdéseit. |
| --- | --- |

(206)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként jóváhagyta az NP1 és NP2 intézkedést. Ugyanakkor, amint az a (142) preambulumbekezdésben említésre kerül, a Bizottság aggályait fejezte ki az NP2 intézkedés összegének szükségességére és arra vonatkozóan, hogy a Nea Proton Bank képes-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és ezért kétségbe vonta, hogy az egyedi alapon történő megoldás a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség. Ezekre az aggodalmakra adott választ a Nea Proton Bank eladása a Banknak 2013. július 15-én. Mivel a Nea Proton Bankot nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásban adták el a Banknak, a Bank által fizetett ellenérték minősül a piaci árnak. Következésképpen az állam által az eladást megelőzően beinjekciózott tőkére szükség volt az eladás sikere érdekében. Figyelembe véve a Bank által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet, a Nea Proton Banknak a Bank tevékenységeibe való integrálása meg fogja oldani a Nea Proton Bank hosszú távú életképességi kérdéseit.

6.1.3.3.   Az NP3 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

6.1.3.3.1.   Megfelelőség

| (207) | Ami az NP3 intézkedés megfelelőségét illeti, vagyis a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekcióját a Nea Proton Bankba a Banknak történt eladása előtt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés megfelelő, mert segített életben tartani a Nea Proton Bank tevékenységeit. Ezek a tevékenységek nem folytatódhattak volna a HFSF általi támogatás nélkül, mivel a Banknak történt eladása idején a Nea Proton Banknak negatív volt a tőkéje, továbbra is veszteségeket könyvelt el. Előzetes feltőkésítés nélkül egyetlen bank se vette volna meg a Nea Proton Bankot. Így az intézkedés biztosítja a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként. |
| --- | --- |

(207)

Ami az NP3 intézkedés megfelelőségét illeti, vagyis a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekcióját a Nea Proton Bankba a Banknak történt eladása előtt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés megfelelő, mert segített életben tartani a Nea Proton Bank tevékenységeit. Ezek a tevékenységek nem folytatódhattak volna a HFSF általi támogatás nélkül, mivel a Banknak történt eladása idején a Nea Proton Banknak negatív volt a tőkéje, továbbra is veszteségeket könyvelt el. Előzetes feltőkésítés nélkül egyetlen bank se vette volna meg a Nea Proton Bankot. Így az intézkedés biztosítja a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.

6.1.3.3.2.   Szükségesség

| (208) | A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(208)

A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.

| (209) | Amint azt a Görög Nemzeti Bank 2013. július 19-i levelében közölte, ha a Nea Proton Bankot felszámolták volna, az fertőzést okozhatott volna, új rendszerszintű válságot indítva, valamint aláásva a bankrendszerben a közelmúltban, a feltőkésítési folyamat befejezését követően helyreállított bizalmat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a pénzügyi stabilitási elemek alátámasztják az NP3 intézkedés szükségességét. |
| --- | --- |

(209)

Amint azt a Görög Nemzeti Bank 2013. július 19-i levelében közölte, ha a Nea Proton Bankot felszámolták volna, az fertőzést okozhatott volna, új rendszerszintű válságot indítva, valamint aláásva a bankrendszerben a közelmúltban, a feltőkésítési folyamat befejezését követően helyreállított bizalmat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a pénzügyi stabilitási elemek alátámasztják az NP3 intézkedés szükségességét.

| (210) | Ami a beavatkozás mértékét illeti, a 395 millió EUR-s számot egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás határozta meg. A Bank elvégezte a Nea Proton Bank átvilágítását. A Bank ajánlatát, amely megkövetelte a 395 millió EUR-s feltőkésítést a Nea Proton Bank megvásárlását megelőzően, úgy kalkulálták, hogy megfeleljen a 9 %-os minimális tőkemegfelelési mutatónak, és lehetővé tegyen további 119 millió EUR tartalékot várható további hitelveszteségek és várható adózás előtti veszteségek miatt 2016-ig. A Bizottság megállapítja, hogy a 395 millió EUR támogatás szükséges volt. |
| --- | --- |

(210)

Ami a beavatkozás mértékét illeti, a 395 millió EUR-s számot egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás határozta meg. A Bank elvégezte a Nea Proton Bank átvilágítását. A Bank ajánlatát, amely megkövetelte a 395 millió EUR-s feltőkésítést a Nea Proton Bank megvásárlását megelőzően, úgy kalkulálták, hogy megfeleljen a 9 %-os minimális tőkemegfelelési mutatónak, és lehetővé tegyen további 119 millió EUR tartalékot várható további hitelveszteségek és várható adózás előtti veszteségek miatt 2016-ig. A Bizottság megállapítja, hogy a 395 millió EUR támogatás szükséges volt.

| (211) | Ami a támogatás ellentételezését illeti, tekintettel az egy euróban rögzített eladási árra, a HFSF semmi pénzt nem fog visszanyerni. Hozzájárulása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Amint azt a feltőkésítésről szóló közlemény 44. pontja jelezte, egy elégtelenül ellentételezett feltőkésítés csak olyan támogatásra szoruló bankok esetében fogadhatóak el, amelyek semmilyen ellentételezést nem tudnak fizetni. A Bizottság megítélése szerint ez a helyzet a Nea Proton Bankkal. Az ellentételezés hiánya a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(211)

Ami a támogatás ellentételezését illeti, tekintettel az egy euróban rögzített eladási árra, a HFSF semmi pénzt nem fog visszanyerni. Hozzájárulása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Amint azt a feltőkésítésről szóló közlemény 44. pontja jelezte, egy elégtelenül ellentételezett feltőkésítés csak olyan támogatásra szoruló bankok esetében fogadhatóak el, amelyek semmilyen ellentételezést nem tudnak fizetni. A Bizottság megítélése szerint ez a helyzet a Nea Proton Bankkal. Az ellentételezés hiánya a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé.

| (212) | Következésképpen az intézkedésre mind összegét, mind formáját tekintve szükség van megmentési támogatásként azon cél elérése érdekében, hogy korlátozzák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát. |
| --- | --- |

(212)

Következésképpen az intézkedésre mind összegét, mind formáját tekintve szükség van megmentési támogatásként azon cél elérése érdekében, hogy korlátozzák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.

6.1.3.3.3.   Arányosság

| (213) | A Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Banknak a Bankkal beolvadás útján történő egyesülését követően a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átkerültek a Bankhoz. Az a tény, hogy a támogatás megmenti ezeket a gazdasági tevékenységeket, (elméletileg) a verseny torzulásait idézheti elő. Ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Nea Proton Bank kis méretét és az eladási folyamatot, amelyben a versenytársaknak lehetősége volt ajánlatot tenni a Nea Proton Bankra. Ráadásul, a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átadásukat követően azonnal integrálódni fognak a Bankon belül, és külön gazdasági tevékenységként vagy versenytársként megszűnnek létezni. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem okozza a verseny indokolatlan torzulásait. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Banknak a Bankkal beolvadás útján történő egyesülését követően a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átkerültek a Bankhoz. Az a tény, hogy a támogatás megmenti ezeket a gazdasági tevékenységeket, (elméletileg) a verseny torzulásait idézheti elő. Ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Nea Proton Bank kis méretét és az eladási folyamatot, amelyben a versenytársaknak lehetősége volt ajánlatot tenni a Nea Proton Bankra. Ráadásul, a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átadásukat követően azonnal integrálódni fognak a Bankon belül, és külön gazdasági tevékenységként vagy versenytársként megszűnnek létezni. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem okozza a verseny indokolatlan torzulásait.

6.1.3.3.4   Az NP3 intézkedésnek a 2008. évi bankokról szóló közleménynek és a feltőkésítésről szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés

| (214) | Így a Bizottság megállapítja, hogy az NP3 intézkedés megfelelő, szükséges és – figyelemmel a Bank számára előre látott mélyre ható szerkezetátalakításra, amely most magában foglalja a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységeit – a szándékolt céllal arányos. |
| --- | --- |

(214)

Így a Bizottság megállapítja, hogy az NP3 intézkedés megfelelő, szükséges és – figyelemmel a Bank számára előre látott mélyre ható szerkezetátalakításra, amely most magában foglalja a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységeit – a szándékolt céllal arányos.

6.1.4.   A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

| (215) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60), (61), (78) és (79) preambulumbekezdésében az NP1 és NP2 intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank valószínűleg nem lenne képes ellentételezni a kapott állami támogatást, és hangsúlyozta, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé. A (211) preambulumbekezdésben a Bizottság az NP3 intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy tekintettel a Nea Proton egy euróban megszabott eladási árára, a HFSF semmit nem fog visszanyerni a közvetlenül az eladást megelőzően beinjekciózott 395 millió EUR-ból (NP3 intézkedés). Ráadásul Görögország semmit sem fog visszaszerezni a számára 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekből, mivel a rájuk vonatkozó tőkeköveteléseket a felszámolt Proton Bankban hagyták. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(215)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60), (61), (78) és (79) preambulumbekezdésében az NP1 és NP2 intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank valószínűleg nem lenne képes ellentételezni a kapott állami támogatást, és hangsúlyozta, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé. A (211) preambulumbekezdésben a Bizottság az NP3 intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy tekintettel a Nea Proton egy euróban megszabott eladási árára, a HFSF semmit nem fog visszanyerni a közvetlenül az eladást megelőzően beinjekciózott 395 millió EUR-ból (NP3 intézkedés). Ráadásul Görögország semmit sem fog visszaszerezni a számára 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekből, mivel a rájuk vonatkozó tőkeköveteléseket a felszámolt Proton Bankban hagyták. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.

6.1.4.1.   A Nea Proton Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén

| (216) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. Ezért a tagállamok ösztönözhetik a nem életképes szereplők kilépését, miközben lehetővé teszik, hogy a távozási folyamatra egy megfelelő időkereten belül kerüljön sor, megőrizve a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

(216)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. Ezért a tagállamok ösztönözhetik a nem életképes szereplők kilépését, miközben lehetővé teszik, hogy a távozási folyamatra egy megfelelő időkereten belül kerüljön sor, megőrizve a pénzügyi stabilitást.

| (217) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és rámutatott a szinergiákra, amelyeket el lehet érni egy nagyobb pénzügyi gazdálkodó egységbe való integrálásával. |
| --- | --- |

(217)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és rámutatott a szinergiákra, amelyeket el lehet érni egy nagyobb pénzügyi gazdálkodó egységbe való integrálásával.

| (218) | Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul, az MEFP-vel összhangban, el kellett érni a bankszektor további konszolidációját, és a HFSF-nek 2013. július 15-ig el kellett adnia a Nea Proton Bankot. |
| --- | --- |

(218)

Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul, az MEFP-vel összhangban, el kellett érni a bankszektor további konszolidációját, és a HFSF-nek 2013. július 15-ig el kellett adnia a Nea Proton Bankot.

| (219) | A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a Nea Proton Bank tevékenységeit átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. Ezenkívül az a tény, hogy a Nea Proton Bank teljesen integrálódott a Bankon belül, és megszűnik önálló versenytársnak lenni, alapos szerkezetátalakítást jelent, amint azt az állami támogatás elégtelen ellentételezése megköveteli. |
| --- | --- |

(219)

A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a Nea Proton Bank tevékenységeit átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. Ezenkívül az a tény, hogy a Nea Proton Bank teljesen integrálódott a Bankon belül, és megszűnik önálló versenytársnak lenni, alapos szerkezetátalakítást jelent, amint azt az állami támogatás elégtelen ellentételezése megköveteli.

6.1.4.2.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

| (220) | A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a minimálisra korlátozták-e. E kétségek abból az észrevételből fakadtak, hogy a Nea Proton Bank egyedi alapon nem tudott visszatérni a hosszú távú életképességhez nagy költségek viselése nélkül. A Nea Proton Banknak a nagyobb, számítástechnikai infrastruktúrával és kockázatkezelési struktúrával rendelkező Bankba történő integrációja válaszol ezekre az aggodalmakra. A Banknak történő eladás hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek minimálisra korlátozásához. |
| --- | --- |

(220)

A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a minimálisra korlátozták-e. E kétségek abból az észrevételből fakadtak, hogy a Nea Proton Bank egyedi alapon nem tudott visszatérni a hosszú távú életképességhez nagy költségek viselése nélkül. A Nea Proton Banknak a nagyobb, számítástechnikai infrastruktúrával és kockázatkezelési struktúrával rendelkező Bankba történő integrációja válaszol ezekre az aggodalmakra. A Banknak történő eladás hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek minimálisra korlátozásához.

| (221) | Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását illeti, a Bizottság a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a Nea Proton Bankhoz, hanem a Proton Banknál, azaz a felszámolásban levő szervezetnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása. |
| --- | --- |

(221)

Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását illeti, a Bizottság a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a Nea Proton Bankhoz, hanem a Proton Banknál, azaz a felszámolásban levő szervezetnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.

6.1.4.3.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (222) | A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint annak nyújtására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.” |
| --- | --- |

(222)

A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint annak nyújtására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”

| (223) | A kapott támogatás összegét illetően a Bizottság tudomásul veszi a tőke formájában kapott 2 111,6 millió EUR-s teljes támogatási összeget (Pr1, NP1, NP2, NP3) a 149,4 millió EUR állami likviditási támogatás (Pr3) és a 78 millió EUR értékű görög állampapírok (Pr2) mellett. A Pr1 intézkedés a Proton Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 4,6 %-ának felelt meg. Az NP1 intézkedés, a Proton Banktól a Nea Proton Bankhoz való tevékenységátvitel finanszírozási résének finanszírozása, a Proton Bank 2010. végi kockázattal súlyozott eszközei mintegy 36 %-ának, azaz a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei 84 %-ának felelt meg. A HFSF induló alaptőke-injekciója a Nea Proton Bankba (az NP2 intézkedés része) a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 18,8 %-ának felelt meg. Az NP2 intézkedés részeit képező további tőkeinjekciók a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 34,2 %-ának feleltek meg (2012. december 31-i adatok alapján (122)). A New Proton eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében közöltek szerint az NP1 és NP2 intézkedés a Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 50 %-át, azaz a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 130 %-át képviselte. A Banknak történő eladást megelőző alaptőke-injekció, vagyis az NP3 intézkedés, a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 48,7 %-ának felelt meg (2013. május 31-i adatok alapján). Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek a kedvezményezett piaci jelenlétének erőteljes csökkentését teszik szükségessé. |
| --- | --- |

(223)

A kapott támogatás összegét illetően a Bizottság tudomásul veszi a tőke formájában kapott 2 111,6 millió EUR-s teljes támogatási összeget (Pr1, NP1, NP2, NP3) a 149,4 millió EUR állami likviditási támogatás (Pr3) és a 78 millió EUR értékű görög állampapírok (Pr2) mellett. A Pr1 intézkedés a Proton Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 4,6 %-ának felelt meg. Az NP1 intézkedés, a Proton Banktól a Nea Proton Bankhoz való tevékenységátvitel finanszírozási résének finanszírozása, a Proton Bank 2010. végi kockázattal súlyozott eszközei mintegy 36 %-ának, azaz a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei 84 %-ának felelt meg. A HFSF induló alaptőke-injekciója a Nea Proton Bankba (az NP2 intézkedés része) a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 18,8 %-ának felelt meg. Az NP2 intézkedés részeit képező további tőkeinjekciók a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 34,2 %-ának feleltek meg (2012. december 31-i adatok alapján (122)). A New Proton eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében közöltek szerint az NP1 és NP2 intézkedés a Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 50 %-át, azaz a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 130 %-át képviselte. A Banknak történő eladást megelőző alaptőke-injekció, vagyis az NP3 intézkedés, a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 48,7 %-ának felelt meg (2013. május 31-i adatok alapján). Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek a kedvezményezett piaci jelenlétének erőteljes csökkentését teszik szükségessé.

| (224) | Ami a piacot illeti, ahol a Nea Proton Bank működött, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (82) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a Proton Bank nagyon kicsi bank volt (a görög bankok összes eszközei körülbelül 1 %-ának megfelelő piaci részesedéssel). Következésképpen a Proton Bank Nea Proton Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a Nea Proton Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat korlátozottnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(224)

Ami a piacot illeti, ahol a Nea Proton Bank működött, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (82) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a Proton Bank nagyon kicsi bank volt (a görög bankok összes eszközei körülbelül 1 %-ának megfelelő piaci részesedéssel). Következésképpen a Proton Bank Nea Proton Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a Nea Proton Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat korlátozottnak lehet tekinteni.

| (225) | Ráadásul a Nea Proton Bank tevékenységeit nyílt aukción kínálták fel a versenytársaknak. Eladását követően a Nea Proton Bank megszűnt önálló versenytársnak lenni, mivel teljesen integrálódott a Bankon belül. |
| --- | --- |

(225)

Ráadásul a Nea Proton Bank tevékenységeit nyílt aukción kínálták fel a versenytársaknak. Eladását követően a Nea Proton Bank megszűnt önálló versenytársnak lenni, mivel teljesen integrálódott a Bankon belül.

| (226) | A Bizottság megállapítja, hogy tekintettel a Nea Proton Bank kis méretére, a nyílt értékesítési eljárásra és a tényre, hogy a Nea Proton Bank nem fog önálló versenytársként létezni, az igen nagy összegű támogatás és az ellentételezés hiánya ellenére nincsenek indokolatlan versenytorzulások. |
| --- | --- |

(226)

A Bizottság megállapítja, hogy tekintettel a Nea Proton Bank kis méretére, a nyílt értékesítési eljárásra és a tényre, hogy a Nea Proton Bank nem fog önálló versenytársként létezni, az igen nagy összegű támogatás és az ellentételezés hiánya ellenére nincsenek indokolatlan versenytorzulások.

6.1.4.4.   A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

| (227) | A fenti (216)–(216) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja a Nea Proton Bank hosszú távú életképességét, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás. |
| --- | --- |

(227)

A fenti (216)–(216) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja a Nea Proton Bank hosszú távú életképességét, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás.

| (228) | Ezért a 7. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(228)

Ezért a 7. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

6.2.   A NEW TT BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.2.1.   A támogatás megléte és összege

| (229) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedések állami támogatást jelentenek-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedések állami támogatást jelentenek-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

6.2.1.1.   Támogatás megléte a T Bank átadott eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésében (T. intézkedés)

| (230) | A T Bankról szóló határozat (26)–(32) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a T. intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a TT Banknak átadott eszközök és források finanszírozási résének fedezése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a T Bank TT Banknak átadott gazdasági tevékenységei az állami támogatás kedvezményezettjei, mivel azok a kapott támogatás miatt továbbra is léteztek. |
| --- | --- |

(230)

A T Bankról szóló határozat (26)–(32) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a T. intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a TT Banknak átadott eszközök és források finanszírozási résének fedezése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a T Bank TT Banknak átadott gazdasági tevékenységei az állami támogatás kedvezményezettjei, mivel azok a kapott támogatás miatt továbbra is léteztek.

6.2.1.2.   Támogatás megléte a TT Banknak szóló feltőkésítési intézkedés alapján folyósított feltőkésítésben (TT intézkedés)

| (231) | A görög állam 224,96 millió EUR-s tőkeinjekcióját a TT Bankba (TT intézkedés) a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján folyósították (123). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. Így a TT intézkedés a TT Banknak nyújtott támogatás volt. |
| --- | --- |

(231)

A görög állam 224,96 millió EUR-s tőkeinjekcióját a TT Bankba (TT intézkedés) a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján folyósították (123). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. Így a TT intézkedés a TT Banknak nyújtott támogatás volt.

| (232) | Amint azt a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (98) preambulumbekezdésében megállapította, a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon (és a T Bankon) belül folytatott gazdasági tevékenységeket. |
| --- | --- |

(232)

Amint azt a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (98) preambulumbekezdésében megállapította, a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon (és a T Bankon) belül folytatott gazdasági tevékenységeket.

6.2.1.3.   Támogatás megléte a New TT Bank finanszírozási résének finanszírozásában (NTT1 intézkedés)

| (233) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (53)–(57) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT1 intézkedés, a HFSF általi beavatkozás a New TT Bank finanszírozási résének lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (54) preambulumbekezdésében a Bizottság a New TT Bankot tartotta a gazdasági kedvezményezettnek, mivel a New TT Bank fogadta be a TT Bank gazdasági tevékenységeit, amelyek a kapott támogatás miatt léteznek továbbra is. |
| --- | --- |

(233)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (53)–(57) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT1 intézkedés, a HFSF általi beavatkozás a New TT Bank finanszírozási résének lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (54) preambulumbekezdésében a Bizottság a New TT Bankot tartotta a gazdasági kedvezményezettnek, mivel a New TT Bank fogadta be a TT Bank gazdasági tevékenységeit, amelyek a kapott támogatás miatt léteznek továbbra is.

6.2.1.4.   Támogatás megléte az induló alaptőke-injekcióban (NTT2 intézkedés)

| (234) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (49)–(52) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT2 intézkedés, a HFSF által a New TT Bank javára folyósított 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció a TT Banknak nyújtott állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(234)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (49)–(52) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT2 intézkedés, a HFSF által a New TT Bank javára folyósított 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció a TT Banknak nyújtott állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

6.2.1.5.   A Banknak mint a New TT Bank felvásárlójának nyújtott támogatás megléte

| (235) | A Bank a New TT Bank részvényeit egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében szerezte meg. A görög hatóságoktól 2013. július 15-én kapott tájékoztatás szerint egy pénzügyi tanácsadó számos külföldi és görög bankot és befektetőt keresett meg, és csak a négy legnagyobb görög bank adott be végleges ajánlatot. Annak a ténynek köszönhetően, hogy a pénzügyi tanácsadó nagy számú bankkal vette fel a kapcsolatot, a Bizottság megállapítja, hogy a tendereljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt. A Bank ajánlatát minősítették a legjobbnak, figyelembe véve az ajánlott ellenszolgáltatás összegét és típusát. |
| --- | --- |

(235)

A Bank a New TT Bank részvényeit egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében szerezte meg. A görög hatóságoktól 2013. július 15-én kapott tájékoztatás szerint egy pénzügyi tanácsadó számos külföldi és görög bankot és befektetőt keresett meg, és csak a négy legnagyobb görög bank adott be végleges ajánlatot. Annak a ténynek köszönhetően, hogy a pénzügyi tanácsadó nagy számú bankkal vette fel a kapcsolatot, a Bizottság megállapítja, hogy a tendereljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt. A Bank ajánlatát minősítették a legjobbnak, figyelembe véve az ajánlott ellenszolgáltatás összegét és típusát.

| (236) | Pontosabban a Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet a HFSF-nek újonnan kibocsátott rendes részvények formájában. A második legmagasabb ajánlat egy 500 millió EUR-s készpénzajánlat volt. Így ez 26,58 %-kal alacsonyabb volt a Bank ajánlatánál. A Görög Nemzeti Bank 2013. július 8-i levele szerint belföldi bank készpénzajánlata nem volt figyelembe vehető, amennyiben még mindig az eurorendszertől kapott finanszírozásra támaszkodott és különösen nem, ha éppen rendkívüli likviditási segítségnyújtásban részesült. Ezért a második legmagasabb ajánlat nem felelt meg a Görög Nemzeti Bank követelményeinek. |
| --- | --- |

(236)

Pontosabban a Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet a HFSF-nek újonnan kibocsátott rendes részvények formájában. A második legmagasabb ajánlat egy 500 millió EUR-s készpénzajánlat volt. Így ez 26,58 %-kal alacsonyabb volt a Bank ajánlatánál. A Görög Nemzeti Bank 2013. július 8-i levele szerint belföldi bank készpénzajánlata nem volt figyelembe vehető, amennyiben még mindig az eurorendszertől kapott finanszírozásra támaszkodott és különösen nem, ha éppen rendkívüli likviditási segítségnyújtásban részesült. Ezért a második legmagasabb ajánlat nem felelt meg a Görög Nemzeti Bank követelményeinek.

| (237) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az adásvételi szerződés szerint a HFSF a Bank 1 418,75 millió új rendes részvényét kapta meg egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon (124). A HFSF részesedése a Bankban 93,55 %-ról 95,23 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(237)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az adásvételi szerződés szerint a HFSF a Bank 1 418,75 millió új rendes részvényét kapta meg egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon (124). A HFSF részesedése a Bankban 93,55 %-ról 95,23 %-ra nőtt.

| (238) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az akvizíció nem jelent a vevőnek nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(238)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az akvizíció nem jelent a vevőnek nyújtott támogatást.

6.2.1.6.   A támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (239) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések mindegyike állami támogatás. A T. intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás kedvezményezettjei a T Bank tevékenységei voltak, mivel azokat átvitték a TT Bankba, majd a New TT Bankba. A TT intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak kedvezményezettjei a TT Bank azon tevékenységei voltak, amelyeket átvittek a New TT Bankba. Az NTT1 és NTT2 intézkedések kedvezményezettje a New TT Bank. |
| --- | --- |

(239)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések mindegyike állami támogatás. A T. intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás kedvezményezettjei a T Bank tevékenységei voltak, mivel azokat átvitték a TT Bankba, majd a New TT Bankba. A TT intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak kedvezményezettjei a TT Bank azon tevékenységei voltak, amelyeket átvittek a New TT Bankba. Az NTT1 és NTT2 intézkedések kedvezményezettje a New TT Bank.

| (240) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T Bank gazdasági tevékenységei, mivel azokat befogadta a TT Bank, majd később a New TT Bank, 677 millió EUR összegű feltőkésítési támogatás kedvezményezettjei voltak, míg a TT Bank által folytatott, a New TT Bank által befogadott tevékenységek egy 4 457,96 millió EUR-s tőketámogatás formájában nyújtott állami támogatás kedvezményezettjei voltak (TT, NTT1 és NTT2 intézkedés).

  10. táblázat


  A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank által kapott összes támogatás áttekintése









  A támogatás kedvezményezettje | Intézkedés | Megnevezés | A támogatás összege (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A T Bank tevékenységei | T | A finanszírozási rés finanszírozása a T-től a TT-ig | 677 |
| A TT Bank tevékenységei | TT | Feltőkésítés | 224,96 |
| A New TT Bank tevékenységei | NTT1 | A finanszírozási rés finanszírozása a TT Banktól a New TT Bankig | 3 732,6 |
| NTT2 | Induló alaptőke | 500 |

(240)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T Bank gazdasági tevékenységei, mivel azokat befogadta a TT Bank, majd később a New TT Bank, 677 millió EUR összegű feltőkésítési támogatás kedvezményezettjei voltak, míg a TT Bank által folytatott, a New TT Bank által befogadott tevékenységek egy 4 457,96 millió EUR-s tőketámogatás formájában nyújtott állami támogatás kedvezményezettjei voltak (TT, NTT1 és NTT2 intézkedés).

10. táblázat

A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank által kapott összes támogatás áttekintése

A támogatás kedvezményezettje

Intézkedés

Megnevezés

A támogatás összege (millió EUR)

A T Bank tevékenységei

T

A finanszírozási rés finanszírozása a T-től a TT-ig

677

A TT Bank tevékenységei

TT

Feltőkésítés

224,96

A New TT Bank tevékenységei

NTT1

A finanszírozási rés finanszírozása a TT Banktól a New TT Bankig

3 732,6

NTT2

Induló alaptőke

500

6.2.2.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (241) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. |
| --- | --- |

(241)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.

| (242) | A (199) és (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a görög bankokat célzó támogatási intézkedések értékelése jogalapjának jelenleg a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának kell lennie. |
| --- | --- |

(242)

A (199) és (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a görög bankokat célzó támogatási intézkedések értékelése jogalapjának jelenleg a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának kell lennie.

| (243) | A (201) preambulumbekezdésében magyarázottak szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(243)

A (201) preambulumbekezdésében magyarázottak szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (244) | A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(244)

A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (245) | A feltőkésítésről szóló közlemény (125) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(245)

A feltőkésítésről szóló közlemény (125) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

| (246) | Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (126) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 8. táblázatban felsorolt összes intézkedést. |
| --- | --- |

(246)

Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (126) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 8. táblázatban felsorolt összes intézkedést.

6.2.3.   A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

6.2.3.1.   A T. intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

| (247) | A T. intézkedést illetően a T Bankról szóló határozatában a Bizottság úgy találta, hogy a beavatkozás kielégíti a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának követelményeit, és úgy döntött, hogy pénzügyi stabilitási okokból összeegyeztethető a belső piaccal a szóban forgó határozat elfogadásának dátumától számított hat hónapig. A görög hatóságok a hat hónapos időszak vége előtt nem nyújtottak be a TT Bankra vonatkozóan olyan frissített szerkezetátalakítási tervet, amely figyelembe vette a T Bank tevékenységeinek integrálását a TT Bankba. Ugyanakkor a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mulasztás érthető volt, mert időközben olyan döntés született, hogy a TT Bankot szanálják. Mivel a görög hatóságok 2013 januárjában benyújtottak egy szerkezetátalakítási tervet a New TT Bankra vonatkozóan, majd egy frissített változatot 2013 márciusában, és mindkettő a T Bankból a TT Bankba átvitt tevékenységekkel foglalkozik, a New TT eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta a T. intézkedést megmentési támogatásként, amíg végleges döntés születik a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedésekről. |
| --- | --- |

(247)

A T. intézkedést illetően a T Bankról szóló határozatában a Bizottság úgy találta, hogy a beavatkozás kielégíti a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának követelményeit, és úgy döntött, hogy pénzügyi stabilitási okokból összeegyeztethető a belső piaccal a szóban forgó határozat elfogadásának dátumától számított hat hónapig. A görög hatóságok a hat hónapos időszak vége előtt nem nyújtottak be a TT Bankra vonatkozóan olyan frissített szerkezetátalakítási tervet, amely figyelembe vette a T Bank tevékenységeinek integrálását a TT Bankba. Ugyanakkor a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mulasztás érthető volt, mert időközben olyan döntés született, hogy a TT Bankot szanálják. Mivel a görög hatóságok 2013 januárjában benyújtottak egy szerkezetátalakítási tervet a New TT Bankra vonatkozóan, majd egy frissített változatot 2013 márciusában, és mindkettő a T Bankból a TT Bankba átvitt tevékenységekkel foglalkozik, a New TT eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta a T. intézkedést megmentési támogatásként, amíg végleges döntés születik a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedésekről.

6.2.3.2.   A TT intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel

| (248) | 2008. november 19-i határozatában (127) a Bizottság már megállapította, hogy a TT intézkedés, amelyet 2009 májusában nyújtottak a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján, összeegyeztethető megmentési támogatás a 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint. A 2008. november 19-i határozat nem hivatkozott a feltőkésítésről szóló közleményre, amely akkor még nem volt elfogadva. |
| --- | --- |

(248)

2008. november 19-i határozatában (127) a Bizottság már megállapította, hogy a TT intézkedés, amelyet 2009 májusában nyújtottak a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján, összeegyeztethető megmentési támogatás a 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint. A 2008. november 19-i határozat nem hivatkozott a feltőkésítésről szóló közleményre, amely akkor még nem volt elfogadva.

6.2.3.3.   Az NTT1 és NTT2 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

| (249) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként ideiglenesen már jóváhagyta az NTT1 és NTT2 intézkedéseket. |
| --- | --- |

(249)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként ideiglenesen már jóváhagyta az NTT1 és NTT2 intézkedéseket.

6.2.4.   A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

6.2.4.1.   A támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya: figyelembe veendő a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján történő értékelésben.

| (250) | A T Bankról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF és a HFSF valószínűleg semmi pénzt nem fog visszaszerezni, és ezért a T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Ezenkívül a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (101) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a HFSF csak az 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció egy részének a visszaszerzésére számíthatott (NTT2 intézkedés). Ráadásul a Bizottság megállapította, hogy nem lesz ellentételezés a HFSF számára a TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés fedezésére (NTT1 intézkedés), és nagyon kicsi a valószínűsége, hogy a HFSF sokat be tudjon hajtani a 3,7 milliárd EUR-ból. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az állam minden valószínűség szerint semekkora összeget nem fog visszaszerezni a TT intézkedéssel kapcsolatban, mivel a 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekkel kapcsolatos tőkekövetelései a felszámolás alá helyezett TT Bankban maradtak. |
| --- | --- |

(250)

A T Bankról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF és a HFSF valószínűleg semmi pénzt nem fog visszaszerezni, és ezért a T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Ezenkívül a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (101) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a HFSF csak az 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció egy részének a visszaszerzésére számíthatott (NTT2 intézkedés). Ráadásul a Bizottság megállapította, hogy nem lesz ellentételezés a HFSF számára a TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés fedezésére (NTT1 intézkedés), és nagyon kicsi a valószínűsége, hogy a HFSF sokat be tudjon hajtani a 3,7 milliárd EUR-ból. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az állam minden valószínűség szerint semekkora összeget nem fog visszaszerezni a TT intézkedéssel kapcsolatban, mivel a 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekkel kapcsolatos tőkekövetelései a felszámolás alá helyezett TT Bankban maradtak.

| (251) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (77) és (102) preambulumbekezdéseiben jelzettek szerint az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(251)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (77) és (102) preambulumbekezdéseiben jelzettek szerint az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.

6.2.4.2.   A New TT Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén

| (252) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. |
| --- | --- |

(252)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését.

| (253) | A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 3.2.4.1. szakaszában a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a New TT Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és a New TT Bank el tudja-e érni a tervezett jövedelemnövekedést. Ezenkívül rámutatott, hogy a New TT Bank csak korlátozott számú intézkedést tett a nyereségtermelés érdekében, és a New TT Bank részéről hiányoztak az élőmunkaköltségek csökkentését és a fiókhálózat racionalizálását szolgáló intézkedések. Hivatkozott a New TT Banknak egy nagyobb pénzügyi szervezetbe való integrálásával elérhető szinergiákra is. |
| --- | --- |

(253)

A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 3.2.4.1. szakaszában a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a New TT Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és a New TT Bank el tudja-e érni a tervezett jövedelemnövekedést. Ezenkívül rámutatott, hogy a New TT Bank csak korlátozott számú intézkedést tett a nyereségtermelés érdekében, és a New TT Bank részéről hiányoztak az élőmunkaköltségek csökkentését és a fiókhálózat racionalizálását szolgáló intézkedések. Hivatkozott a New TT Banknak egy nagyobb pénzügyi szervezetbe való integrálásával elérhető szinergiákra is.

| (254) | Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul – az MEFP-vel összhangban – a New TT Bank eladása elsőbbségi intézkedés volt, figyelembe véve a közérdeket és a pénzügyi stabilitást, valamint a HFSF eszközeinek védelmét. |
| --- | --- |

(254)

Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul – az MEFP-vel összhangban – a New TT Bank eladása elsőbbségi intézkedés volt, figyelembe véve a közérdeket és a pénzügyi stabilitást, valamint a HFSF eszközeinek védelmét.

| (255) | A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a New TT Bank tevékenységei most a Bankon belül vannak, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. A New TT Bank megszűnik önálló versenyző lenni. A New TT Bank és a Bank közötti működési összeolvadás 2014. április 14-én befejeződött. A „Hellenic Postbank” márkanevű fiókhálózatot lecsökkentik (a Bank szándéka, hogy bizonyos fiókok esetén megtartja a „Hellenic Postbank” márkát, miközben a „T-bank” márka nem marad meg, és a „T-bank” fiókhálózatot csaknem teljes egészében bezárják), és ezzel együtt végrehajtják a háttérirodai és más központi funkciók teljes működési integrációját. A Bizottság megállapítja: a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy elérjék az elégtelen ellentételezés által megkövetelt alapos szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

(255)

A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a New TT Bank tevékenységei most a Bankon belül vannak, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. A New TT Bank megszűnik önálló versenyző lenni. A New TT Bank és a Bank közötti működési összeolvadás 2014. április 14-én befejeződött. A „Hellenic Postbank” márkanevű fiókhálózatot lecsökkentik (a Bank szándéka, hogy bizonyos fiókok esetén megtartja a „Hellenic Postbank” márkát, miközben a „T-bank” márka nem marad meg, és a „T-bank” fiókhálózatot csaknem teljes egészében bezárják), és ezzel együtt végrehajtják a háttérirodai és más központi funkciók teljes működési integrációját. A Bizottság megállapítja: a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy elérjék az elégtelen ellentételezés által megkövetelt alapos szerkezetátalakítást.

6.2.4.3.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

| (256) | A Bizottságnak a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésében kifejezett aggodalmaira, hogy a szerkezetátalakítási költségek megnőttek-e, tekintettel a New TT Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására, a New TT Bank által 2013 júliusában egyedi alapon megvalósított önkéntes távozási rendszer (Voluntary Exit Scheme) (128), valamint a New TT Bank Banknak történő eladása adott választ. Pontosabban a fiókhálózat racionalizálása, a T Bank teljes integrációja és a New TT Bank teljes működési integrációja a Bankba a minimálisra korlátozzák a szerkezetátalakítási költségeket. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottságnak a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésében kifejezett aggodalmaira, hogy a szerkezetátalakítási költségek megnőttek-e, tekintettel a New TT Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására, a New TT Bank által 2013 júliusában egyedi alapon megvalósított önkéntes távozási rendszer (Voluntary Exit Scheme) (128), valamint a New TT Bank Banknak történő eladása adott választ. Pontosabban a fiókhálózat racionalizálása, a T Bank teljes integrációja és a New TT Bank teljes működési integrációja a Bankba a minimálisra korlátozzák a szerkezetátalakítási költségeket.

| (257) | Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a tehermegosztását illeti, a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a New TT Bankhoz, hanem a TT Banknál, azaz a felszámolásban levő gazdálkodó egységnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása. |
| --- | --- |

(257)

Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a tehermegosztását illeti, a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a New TT Bankhoz, hanem a TT Banknál, azaz a felszámolásban levő gazdálkodó egységnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.

| (258) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek a minimálisra korlátozódnak, és sikerült elérni az elégséges tehermegosztást. Ugyanakkor, amint azt a (251) preambulumbekezdés már megállapította, az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(258)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek a minimálisra korlátozódnak, és sikerült elérni az elégséges tehermegosztást. Ugyanakkor, amint azt a (251) preambulumbekezdés már megállapította, az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.

6.2.4.4.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (259) | A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.” |
| --- | --- |

(259)

A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”

| (260) | A kapott támogatás összegével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a New TT Bank 4,6 milliárd EUR támogatást kapott (NTT1 és NTT2 intézkedés), amely a TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 70 %-át és a New TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 90 %-át jelenti. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank (amely az a jogi személy, amely korábban azokat a tevékenységeket végezte, amelyeket a New TT Bank befogadott) korábban támogatást kapott a görög banktámogatási program alapján (129). A TT Bank elsőbbségi részvények formájában kapott egy első, 224,96 millió EUR-s tőkeinjekciót (TT intézkedés), amely akkori kockázattal súlyozott eszközei 2,9 %-ának felelt meg. Továbbá a T Bank szanálásakor a T Bank TT Bankhoz átvitt tevékenységei kaptak egy körülbelül 678 millió EUR-s szanálási támogatást (T. intézkedés), amely a fúzió hivatkozási napján (2011. március 31.) a T Bank kockázattal súlyozott eszközei 37,7 %-ának felelt meg. Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek mélyre ható szerkezetátalakítást tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(260)

A kapott támogatás összegével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a New TT Bank 4,6 milliárd EUR támogatást kapott (NTT1 és NTT2 intézkedés), amely a TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 70 %-át és a New TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 90 %-át jelenti. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank (amely az a jogi személy, amely korábban azokat a tevékenységeket végezte, amelyeket a New TT Bank befogadott) korábban támogatást kapott a görög banktámogatási program alapján (129). A TT Bank elsőbbségi részvények formájában kapott egy első, 224,96 millió EUR-s tőkeinjekciót (TT intézkedés), amely akkori kockázattal súlyozott eszközei 2,9 %-ának felelt meg. Továbbá a T Bank szanálásakor a T Bank TT Bankhoz átvitt tevékenységei kaptak egy körülbelül 678 millió EUR-s szanálási támogatást (T. intézkedés), amely a fúzió hivatkozási napján (2011. március 31.) a T Bank kockázattal súlyozott eszközei 37,7 %-ának felelt meg. Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek mélyre ható szerkezetátalakítást tesznek szükségessé.

| (261) | Másrészt a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott azokra a körülményekre, amelyek között a támogatást megadták. Pontosabban úgy tűnik, hogy az utóbbi években a TT Bank által elszenvedett veszteségek jelentős része nem kockázatvállalással járó tevékenységekből, hanem GGB-k tartásából ered. A Bizottság azt is megállapította, hogy a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott hitelek magas hitelezési veszteségei főként a kivételesen mély és hosszan tartó recesszióból, nem pedig kockázatos hitelezésből erednek. Ezért úgy tűnik, a támogatás kevés versenytorzulást idéz elő. Ugyanakkor a Bizottság megállapította, hogy – méretéhez képest – a TT Bank sokkal több GGB-t tartott, mint más görögországi bankok; ez egy olyan tényező, amely némi nem helyénvaló kockázatvállalást tükröz. |
| --- | --- |

(261)

Másrészt a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott azokra a körülményekre, amelyek között a támogatást megadták. Pontosabban úgy tűnik, hogy az utóbbi években a TT Bank által elszenvedett veszteségek jelentős része nem kockázatvállalással járó tevékenységekből, hanem GGB-k tartásából ered. A Bizottság azt is megállapította, hogy a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott hitelek magas hitelezési veszteségei főként a kivételesen mély és hosszan tartó recesszióból, nem pedig kockázatos hitelezésből erednek. Ezért úgy tűnik, a támogatás kevés versenytorzulást idéz elő. Ugyanakkor a Bizottság megállapította, hogy – méretéhez képest – a TT Bank sokkal több GGB-t tartott, mint más görögországi bankok; ez egy olyan tényező, amely némi nem helyénvaló kockázatvállalást tükröz.

| (262) | Amint már megállapításra került, a New TT Bank megszűnik önálló, politikáját egyedi alapon meghatározó versenyzőként létezni. A Bank szerkezetátalakítási terve a New TT Bank teljes integrációjának feltételezésén alapul, még akkor is, ha a Bank továbbra is használni fogja a „Hellenic Postbank” márkanevet néhány fiókja és terméke esetében. |
| --- | --- |

(262)

Amint már megállapításra került, a New TT Bank megszűnik önálló, politikáját egyedi alapon meghatározó versenyzőként létezni. A Bank szerkezetátalakítási terve a New TT Bank teljes integrációjának feltételezésén alapul, még akkor is, ha a Bank továbbra is használni fogja a „Hellenic Postbank” márkanevet néhány fiókja és terméke esetében.

| (263) | Ami a piacot illeti, ahol a New TT Bank működött, a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (106) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a TT Bank közepes méretű bank volt Görögországban (körülbelül 6 %-os részesedés a betéteket tekintve), és a TT Bank New TT Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(263)

Ami a piacot illeti, ahol a New TT Bank működött, a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (106) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a TT Bank közepes méretű bank volt Görögországban (körülbelül 6 %-os részesedés a betéteket tekintve), és a TT Bank New TT Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.

| (264) | A „Hellenic Postbank” nevet viselő fiókhálózat 196 fiókjának mintegy 50 fiókkal (130) történő csökkentése szintén megerősíti a (263) preambulumbekezdésben szereplő értékelést, hogy a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(264)

A „Hellenic Postbank” nevet viselő fiókhálózat 196 fiókjának mintegy 50 fiókkal (130) történő csökkentése szintén megerősíti a (263) preambulumbekezdésben szereplő értékelést, hogy a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.

| (265) | Ráadásul a New TT Bank tevékenységeit nyílt és megkülönböztetéstől mentes aukción kínálták fel a versenytársaknak. |
| --- | --- |

(265)

Ráadásul a New TT Bank tevékenységeit nyílt és megkülönböztetéstől mentes aukción kínálták fel a versenytársaknak.

| (266) | Az NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések jelentős részére az állam javára történt adósságelengedés miatt volt szükség (a PSI program formájában), valamint a módfelett hosszú recesszió miatt, nem pedig helytelen hitelezési gyakorlatok következményeként. Ezenkívül a New TT Bank tevékenységeinek mérete kicsi volt, az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt, és a New TT Bank nem fog önálló versenyzőként létezni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nagy összege és a nyújtott állami támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya ellenére nincs indokolatlan versenytorzulás. |
| --- | --- |

(266)

Az NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések jelentős részére az állam javára történt adósságelengedés miatt volt szükség (a PSI program formájában), valamint a módfelett hosszú recesszió miatt, nem pedig helytelen hitelezési gyakorlatok következményeként. Ezenkívül a New TT Bank tevékenységeinek mérete kicsi volt, az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt, és a New TT Bank nem fog önálló versenyzőként létezni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nagy összege és a nyújtott állami támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya ellenére nincs indokolatlan versenytorzulás.

6.2.4.5.   A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségére vonatkozó következtetés

| (267) | A Bizottság megállapítja, hogy a New TT Bank eladása a Banknak és az ezzel kapcsolatos szerkezetátalakítás biztosítja a New TT Bank hosszú távú életképességét, a támogatás szükséges minimumra korlátozását és az indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölését. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság megállapítja, hogy a New TT Bank eladása a Banknak és az ezzel kapcsolatos szerkezetátalakítás biztosítja a New TT Bank hosszú távú életképességét, a támogatás szükséges minimumra korlátozását és az indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölését.

| (268) | A 8. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(268)

A 8. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

7.   A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE

| (269) | A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét.

7.1.1.   Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben

7.1.1.1.   A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)

| (270) | A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (131) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011. április 15-én a garanciaállomány 13 600 millió EUR volt, és 2013. november 30 -ra elérte a 13 932 millió EUR-t. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(270)

A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (131) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011. április 15-én a garanciaállomány 13 600 millió EUR volt, és 2013. november 30 -ra elérte a 13 932 millió EUR-t. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.

7.1.1.2.   A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítés (A. intézkedés)

| (271) | A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a programban szereplő feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak fognak minősülni. A Bank 950 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelenti (132). |
| --- | --- |

(271)

A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a programban szereplő feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak fognak minősülni. A Bank 950 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelenti (132).

| (272) | 2010-ben Görögország több változtatást hajtott végre ezen elsőbbségi részvények technikai paramétereiben. Tekintve, hogy ha az elsőbbségi részvényeket öt éven belül nem vásárolják vissza, a változtatások a szelvénykamatláb automatikus évi 2 %-os emelésével az állam ellentételezését növelik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a technikai paraméterek módosításai nem biztosítanak semmilyen előnyt a Banknak, és így nem tartalmaznak további állami támogatást. |
| --- | --- |

(272)

2010-ben Görögország több változtatást hajtott végre ezen elsőbbségi részvények technikai paramétereiben. Tekintve, hogy ha az elsőbbségi részvényeket öt éven belül nem vásárolják vissza, a változtatások a szelvénykamatláb automatikus évi 2 %-os emelésével az állam ellentételezését növelik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a technikai paraméterek módosításai nem biztosítanak semmilyen előnyt a Banknak, és így nem tartalmaznak további állami támogatást.

7.1.2.   Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)

| (273) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, nevezetesen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít. |
| --- | --- |

(273)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, nevezetesen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít.

| (274) | Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen a Banknak nyújtott államilag garantált ELA előnyt biztosít számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(274)

Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen a Banknak nyújtott államilag garantált ELA előnyt biztosít számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (275) | Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 12 milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(275)

Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 12 milliárd EUR-t tett ki.

7.1.3.   Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben

7.1.3.1.   Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)

| (276) | Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 3 970 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(276)

Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 3 970 millió EUR volt.

7.1.3.2.   Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)

| (277) | A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(277)

A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak.

| (278) | Ami az előny létezését illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurorendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból áll. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt. |
| --- | --- |

(278)

Ami az előny létezését illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurorendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból áll. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.

| (279) | A B2 intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B2 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(279)

A B2 intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B2 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (280) | A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 341 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 341 millió EUR volt.

7.1.3.3.   Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)

| (281) | A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 528 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít. |
| --- | --- |

(281)

A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 528 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.

| (282) | A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegíti a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatja, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz. |
| --- | --- |

(282)

A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegíti a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatja, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz.

| (283) | Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(283)

Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.

| (284) | Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én. |
| --- | --- |

(284)

Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én.

7.1.3.4.   A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)

| (285) | A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés) átalakítása egy 5 839 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1 és B2 intézkedés esetén. A B3 intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4 intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb. |
| --- | --- |

(285)

A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés) átalakítása egy 5 839 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1 és B2 intézkedés esetén. A B3 intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4 intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb.

| (286) | A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban, úgymint Romániában és Bulgáriában. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy a vállalkozások eladása útján. Emellett a Bank görögországi biztosítási tevékenységei versenyeznek más tagállamok biztosítótársaságai leányvállalatainak tevékenységeivel. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így a B4 intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(286)

A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban, úgymint Romániában és Bulgáriában. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy a vállalkozások eladása útján. Emellett a Bank görögországi biztosítási tevékenységei versenyeznek más tagállamok biztosítótársaságai leányvállalatainak tevékenységeivel. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így a B4 intézkedés állami támogatásnak minősül.

7.1.3.5.   A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre vonatkozó következtetés

| (287) | A B1, B2, B3 és B4 intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR állami támogatást tartalmaztak, és ennyi volt a HFSF által a Banknak ténylegesen kifizetett állami támogatás összege is. |
| --- | --- |

(287)

A B1, B2, B3 és B4 intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR állami támogatást tartalmaztak, és ennyi volt a HFSF által a Banknak ténylegesen kifizetett állami támogatás összege is.

| (288) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban megváltoztak a Bank kockázattal súlyozott eszközei. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, azt, amelyik az időszak elején létezett, vagy azt, amelyik az időszak végén. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi kivásárlásokat tőkeszükségletük – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében. Ez a tényező is igazolja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint. |
| --- | --- |

(288)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban megváltoztak a Bank kockázattal súlyozott eszközei. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, azt, amelyik az időszak elején létezett, vagy azt, amelyik az időszak végén. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi kivásárlásokat tőkeszükségletük – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében. Ez a tényező is igazolja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint.

| (289) | Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 5 839 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 13,8 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(289)

Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 5 839 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 13,8 %-ának felel meg.

7.1.3.6.   A 2014-es feltőkésítési kötelezettség (C. intézkedés)

| (290) | 2014. március 31-én a Bank kapott egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot a HFSF-től, amellyel a HFSF vállalta, hogy legfeljebb 2 864 millió EUR összegig részt vesz a Bank tőkeemelésében (C. intézkedés). A (277) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez az intézkedés állami források igénybe vételét tartalmazza. Ez az intézkedés előnyt jelent a Bank számára, mert biztosítja a Bank részére, hogy megtalálja a tőkét, amelyre szüksége van, ami megnyugtatja a betéteseket, és elősegíti a magánbefektetőktől való tőkeszerzést. |
| --- | --- |

(290)

2014. március 31-én a Bank kapott egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot a HFSF-től, amellyel a HFSF vállalta, hogy legfeljebb 2 864 millió EUR összegig részt vesz a Bank tőkeemelésében (C. intézkedés). A (277) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez az intézkedés állami források igénybe vételét tartalmazza. Ez az intézkedés előnyt jelent a Bank számára, mert biztosítja a Bank részére, hogy megtalálja a tőkét, amelyre szüksége van, ami megnyugtatja a betéteseket, és elősegíti a magánbefektetőktől való tőkeszerzést.

| (291) | Ha magánbefektetők nem jegyzik a tőkeemelés teljes összegét, akkor a HFSF-nek kell ténylegesen tőkét injekcióznia a Bankba a kötelezettségvállalási nyilatkozatot alkalmazva. A kötelezettségvállalási nyilatkozathoz képest egy ilyen tőkeinjekció nagyobb előnyt jelentene a Bank számára. Egy egyszerű kötelezettségvállalási nyilatkozattal szemben a tényleges tőkeinjekció növeli a Bank tőkemegfelelését. |
| --- | --- |

(291)

Ha magánbefektetők nem jegyzik a tőkeemelés teljes összegét, akkor a HFSF-nek kell ténylegesen tőkét injekcióznia a Bankba a kötelezettségvállalási nyilatkozatot alkalmazva. A kötelezettségvállalási nyilatkozathoz képest egy ilyen tőkeinjekció nagyobb előnyt jelentene a Bank számára. Egy egyszerű kötelezettségvállalási nyilatkozattal szemben a tényleges tőkeinjekció növeli a Bank tőkemegfelelését.

| (292) | Se a kötelezettségvállalási nyilatkozat, se a tényleges tőkeinjekció formájában történő lehetséges végrehajtása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Még akkor is, ha a HFSF az új részvényeket ugyanazon az áron vásárolná meg, mint a magánbefektetők, a HFSF részvételének körülményei nagyban különböznek a magánbefektetőétől, aki az új részvényeket jegyezni fogja. A HFSF vállalta a teljes tőkeemelés jegyzését, ha szükséges, mielőtt bármilyen magánbefektető elkötelezte volna magát a részvényvásárlás mellett. Az új részvényeket vásárló magánbefektetők biztosak lesznek benne, hogy a Bank mindenképpen megszerzi a teljes szükséges tőkeösszeget, mivel a HFSF védőhálóként fog működni, és megvásárolja a magánbefektetők által nem jegyzett részvényeket. Másodszor, a HFSF csak akkor fog részt venni, ha nincs elegendő kereslet a magánbefektetők részéről a meghirdetett ártartomány alsó határán. A HFSF fogja biztosítani azt a tőkét, amelyet a Bank nem tud megtalálni a piacon ugyanazon a részvényenkénti áron. Következésképpen a HFSF nyújt tőkét olyan összegre, vagy olyan áron, amelyet a piac nem hajlandó megadni. |
| --- | --- |

(292)

Se a kötelezettségvállalási nyilatkozat, se a tényleges tőkeinjekció formájában történő lehetséges végrehajtása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Még akkor is, ha a HFSF az új részvényeket ugyanazon az áron vásárolná meg, mint a magánbefektetők, a HFSF részvételének körülményei nagyban különböznek a magánbefektetőétől, aki az új részvényeket jegyezni fogja. A HFSF vállalta a teljes tőkeemelés jegyzését, ha szükséges, mielőtt bármilyen magánbefektető elkötelezte volna magát a részvényvásárlás mellett. Az új részvényeket vásárló magánbefektetők biztosak lesznek benne, hogy a Bank mindenképpen megszerzi a teljes szükséges tőkeösszeget, mivel a HFSF védőhálóként fog működni, és megvásárolja a magánbefektetők által nem jegyzett részvényeket. Másodszor, a HFSF csak akkor fog részt venni, ha nincs elegendő kereslet a magánbefektetők részéről a meghirdetett ártartomány alsó határán. A HFSF fogja biztosítani azt a tőkét, amelyet a Bank nem tud megtalálni a piacon ugyanazon a részvényenkénti áron. Következésképpen a HFSF nyújt tőkét olyan összegre, vagy olyan áron, amelyet a piac nem hajlandó megadni.

| (293) | Mivel csak a Banknak nyújtották, a C. intézkedés szelektív. A Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a Görög Nemzeti Bank által megszabott szavatolótőke-követelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal. Ez olyan előnyt jelent, amely torzítja a versenyt. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a C. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(293)

Mivel csak a Banknak nyújtották, a C. intézkedés szelektív. A Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a Görög Nemzeti Bank által megszabott szavatolótőke-követelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal. Ez olyan előnyt jelent, amely torzítja a versenyt. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a C. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (294) | A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az intézkedésben a támogatás összege 2 864 millió EUR, amely a Bank 2013. december 31-i kockázattal súlyozott eszközei 7,5 %-ának felel meg (133). |
| --- | --- |

(294)

A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az intézkedésben a támogatás összege 2 864 millió EUR, amely a Bank 2013. december 31-i kockázattal súlyozott eszközei 7,5 %-ának felel meg (133).

| (295) | Ha a HFSF e kötelezettséget teljesítve további tőkét injekcióz a Bankba, ezzel növeli a Banknak biztosított előnyt és a versenytorzulást, de nem növeli a támogatás névleges összegét (134). |
| --- | --- |

(295)

Ha a HFSF e kötelezettséget teljesítve további tőkét injekcióz a Bankba, ezzel növeli a Banknak biztosított előnyt és a versenytorzulást, de nem növeli a támogatás névleges összegét (134).

7.1.4.   A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés

| (296) | Az A., B1, B2, B3, B4 és C. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

  11. táblázat


  A Bank által kapott összes támogatás áttekintése










  Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás összege | Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Elsőbbségi részvények | Tőketámogatás | 950 millió EUR | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Első áthidaló feltőkésítés
  Második áthidaló feltőkésítés
  Kötelezettségvállalási nyilatkozat
  2013. tavaszi feltőkésítés | Tőketámogatás | 5 839 millió EUR | 13,8 % |
| C. | 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás | Kötelezettségvállalás tőketámogatás nyújtására | 2 864 millió EUR | 7,5 % |
| A Banknak nyújtott összes tőketámogatás | 9 653 millió EUR | 15,8 % |
| A Banknak kifizetett összes tőketámogatás | 6 789 millió EUR [felmehet 9 653 millió EUR-ra, ha a HFSF-nek kell a 2014. áprilisi tőkeemelés teljes összegét biztosítania] | 23,7 % |
| Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás névleges összege | |
| L1 | Likviditási támogatás | Garancia | 13 932 millió EUR | 2013. november 30-án |
| L2 | Államilag garantált ELA | Finanszírozás és garancia | 12 000 millió EUR | 2012. december 31-én |
| A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás | 25 932 millió EUR | |

(296)

Az A., B1, B2, B3, B4 és C. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

11. táblázat

A Bank által kapott összes támogatás áttekintése

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás összege

Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök

A.

Elsőbbségi részvények

Tőketámogatás

950 millió EUR

2 %

B1 B2 B3 B4

Első áthidaló feltőkésítés

Második áthidaló feltőkésítés

Kötelezettségvállalási nyilatkozat

2013. tavaszi feltőkésítés

Tőketámogatás

5 839 millió EUR

13,8 %

C.

2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás tőketámogatás nyújtására

2 864 millió EUR

7,5 %

A Banknak nyújtott összes tőketámogatás

9 653 millió EUR

15,8 %

A Banknak kifizetett összes tőketámogatás

6 789 millió EUR [felmehet 9 653 millió EUR-ra, ha a HFSF-nek kell a 2014. áprilisi tőkeemelés teljes összegét biztosítania]

23,7 %

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás névleges összege

L1

Likviditási támogatás

Garancia

13 932 millió EUR

2013. november 30-án

L2

Államilag garantált ELA

Finanszírozás és garancia

12 000 millió EUR

2012. december 31-én

A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás

25 932 millió EUR

7.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA

| (297) | A (200) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (135). |
| --- | --- |

(297)

A (200) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (135).

| (298) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(298)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (299) | Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található. |
| --- | --- |

(299)

Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.

| (300) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően. |
| --- | --- |

(300)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.

| (301) | Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. augusztus 1. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(301)

Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. augusztus 1. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik.

7.2.1.   A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)

| (302) | A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (136). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség. |
| --- | --- |

(302)

A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (136). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.

7.2.2.   Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)

| (303) | Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(303)

Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.

7.2.3.   Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)

| (304) | Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik. |
| --- | --- |

(304)

Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.

7.2.4.   A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)

| (305) | A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell. |
| --- | --- |

(305)

A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.

7.2.5.   A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (C. intézkedés)

| (306) | A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) összeegyeztethetőségét a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell értékelni, amely új követelményeket határoz meg az alárendelt hitelezők hozzájárulását és a vezetők javadalmazását illetően, továbbá a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján. A C. intézkedés összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell. |
| --- | --- |

(306)

A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) összeegyeztethetőségét a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell értékelni, amely új követelményeket határoz meg az alárendelt hitelezők hozzájárulását és a vezetők javadalmazását illetően, továbbá a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján. A C. intézkedés összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.

7.3.   AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL

| (307) | Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(307)

Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (308) | Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (32) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna. |
| --- | --- |

(308)

Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (32) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.

| (309) | Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva. |
| --- | --- |

(309)

Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.

| (310) | Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, hogy – a 7.6. szakaszban elemzettek szerint – Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés mellett, ami szintén biztosítja, hogy a likviditási támogatástól való függés a lehető leghamarabb megszűnjön, és az ilyen támogatás arányos legyen. |
| --- | --- |

(310)

Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, hogy – a 7.6. szakaszban elemzettek szerint – Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés mellett, ami szintén biztosítja, hogy a likviditási támogatástól való függés a lehető leghamarabb megszűnjön, és az ilyen támogatás arányos legyen.

| (311) | Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel. |
| --- | --- |

(311)

Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.

7.4.   A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL

| (312) | A (201) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (137): megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(312)

A (201) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (137): megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (313) | A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(313)

A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

7.4.1.   Az intézkedések megfelelősége

| (314) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert megakadályozzák a Bank csődjét. Ezek nélkül nem tudta volna folytatni tevékenységeit, mivel 2012 végén a Banknak negatív volt a tőkéje (138). |
| --- | --- |

(314)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert megakadályozzák a Bank csődjét. Ezek nélkül nem tudta volna folytatni tevékenységeit, mivel 2012 végén a Banknak negatív volt a tőkéje (138).

| (315) | Ezzel kapcsolatban az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre főként a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel foglalkoznak, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban. |
| --- | --- |

(315)

Ezzel kapcsolatban az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre főként a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel foglalkoznak, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.

| (316) | Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges lépést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (130)–(132) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (102)–(104) és a (111) preambulumbekezdés leírja, a Bank átfogó szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel és elidegenítéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit. |
| --- | --- |

(316)

Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges lépést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (130)–(132) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (102)–(104) és a (111) preambulumbekezdés leírja, a Bank átfogó szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel és elidegenítéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.

| (317) | Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. A Bizottság megállapítja, hogy a (131) és (132) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától. |
| --- | --- |

(317)

Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. A Bizottság megállapítja, hogy a (131) és (132) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.

| (318) | Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek. |
| --- | --- |

(318)

Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.

7.4.2.   Szükségesség – a támogatás minimálisra korlátozása

| (319) | A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(319)

A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.

| (320) | A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (316) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben. |
| --- | --- |

(320)

A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (316) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben.

| (321) | Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában és 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (139). Amint az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 1,4 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. |
| --- | --- |

(321)

Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában és 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (139). Amint az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 1,4 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.

| (322) | Továbbá, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a belső piac elhúzódó recessziójának következményeiből erednek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (140). |
| --- | --- |

(322)

Továbbá, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a belső piac elhúzódó recessziójának következményeiből erednek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (140).

| (323) | A B3 intézkedés egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (322) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek. |
| --- | --- |

(323)

A B3 intézkedés egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (322) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek.

| (324) | Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (141). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkéje negatív volt, és részvényeinek összértéke csak néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a már meglévő részvényesek felhígítása, mivel e feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 1,4 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak elhanyagolható hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (322) preambulumbekezdésben elmagyarázott sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot. |
| --- | --- |

(324)

Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (141). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkéje negatív volt, és részvényeinek összértéke csak néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a már meglévő részvényesek felhígítása, mivel e feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 1,4 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak elhanyagolható hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (322) preambulumbekezdésben elmagyarázott sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.

| (325) | Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás. |
| --- | --- |

(325)

Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.

7.4.3.   Arányosság – a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések

| (326) | A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (131) és (132) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, valamint számos külföldi érdekeltség és görögországi nem banki tevékenység elidegenítése mellett, a (133) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

(326)

A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (131) és (132) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, valamint számos külföldi érdekeltség és görögországi nem banki tevékenység elidegenítése mellett, a (133) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.

| (327) | A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat. |
| --- | --- |

(327)

A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.

| (328) | Végül, 2014. április 16-án egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli. |
| --- | --- |

(328)

Végül, 2014. április 16-án egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.

| (329) | Összefoglalva, az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak. |
| --- | --- |

(329)

Összefoglalva, az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.

7.4.4.   A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés

| (330) | Így a Bizottság megállapítja, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelő, szükséges és arányos, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. |
| --- | --- |

(330)

Így a Bizottság megállapítja, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelő, szükséges és arányos, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre.

7.5.   A NEW TT BANK ÉS A NEA PROTON BANK BANK ÁLTALI MEGVÁSÁRLÁSÁNAK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK

| (331) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. és 40. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi kivásárlásai általában ellentétesek a szerkezetátalakítási költségek és a versenytorzulások korlátozására irányuló kötelezettségekkel. Ezenkívül veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel. |
| --- | --- |

(331)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. és 40. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi kivásárlásai általában ellentétesek a szerkezetátalakítási költségek és a versenytorzulások korlátozására irányuló kötelezettségekkel. Ezenkívül veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.

7.5.1.   A New TT Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

7.5.1.1.   A New TT Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (332) | Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Bank tulajdonszerzései elő fogják segíteni a hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteseket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett be fogja zárni a „T-Bank” márkanevű fiókok többségét és néhány „Hellenic Postbank” márkanevű fiókot. |
| --- | --- |

(332)

Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Bank tulajdonszerzései elő fogják segíteni a hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteseket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett be fogja zárni a „T-Bank” márkanevű fiókok többségét és néhány „Hellenic Postbank” márkanevű fiókot.

| (333) | Ami a likviditási helyzetet illeti, a tranzakciónak a Bank hitel/betét mutatójára is kedvező hatása van, lecsökkentve azt egy túlzott szintről, mivel a New TT Banknak sokkal több betétje volt, mint hitele. Nevezetesen, a HFSF-nek szóló 2013. július 8-i levelében a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank a tranzakciót megelőző két évben nagy nyomás alatt volt. A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank piaci részesedéseket veszített Görögországban, és jelentősen támaszkodott eurorendszeri finanszírozásra és rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Levelében a Görög Nemzeti Bank hivatkozott a hatalmas finanszírozási résre, a 132 %-os konszolidált hitel/betét mutatóra és a Bank megítélésének romlására az ügyfelek körében. Ebben a levélben a Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy a New TT Bank megszerzése a Bank által „[a Bank] betéteinek jelentős növekedéséhez vezet, javítva ezzel teljes finanszírozási profilját, a betétesek általi megítélését és azt a képességét, hogy új betéteket vonzzon a jelenleginél vonzóbb feltételek mellett”. |
| --- | --- |

(333)

Ami a likviditási helyzetet illeti, a tranzakciónak a Bank hitel/betét mutatójára is kedvező hatása van, lecsökkentve azt egy túlzott szintről, mivel a New TT Banknak sokkal több betétje volt, mint hitele. Nevezetesen, a HFSF-nek szóló 2013. július 8-i levelében a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank a tranzakciót megelőző két évben nagy nyomás alatt volt. A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank piaci részesedéseket veszített Görögországban, és jelentősen támaszkodott eurorendszeri finanszírozásra és rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Levelében a Görög Nemzeti Bank hivatkozott a hatalmas finanszírozási résre, a 132 %-os konszolidált hitel/betét mutatóra és a Bank megítélésének romlására az ügyfelek körében. Ebben a levélben a Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy a New TT Bank megszerzése a Bank által „[a Bank] betéteinek jelentős növekedéséhez vezet, javítva ezzel teljes finanszírozási profilját, a betétesek általi megítélését és azt a képességét, hogy új betéteket vonzzon a jelenleginél vonzóbb feltételek mellett”.

| (334) | Ezért a felvásárlás hozzájárul a Bank likviditási helyzetének javításához, ami elengedhetetlen a hosszú távú életképesség helyreállításához. Szolgálatai által a HFSF-nek küldött 2013. július 8-i levelében a Bizottság elismerte a felvásárlás pozitív hatását. Abban a levélben a Bizottság jelezte, hogy a Bank szerkezetátalakítási tervének tervezete, amelyet Görögország a New TT Bank megszerzését megelőzően nyújtott be, nem felelt meg a hosszú távú életképesség helyreállítása követelményének a Bank szerkezetátalakítási időszak végi mérlegének sebezhetősége miatt. Ugyanezen levélben a Bizottság jelezte, hogy „a betétekben gazdag [New TT Bank] megszerzése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz [a Bank] mérlegének javításához és így hosszú távú életképessége helyreállításához”. Ez az értékelés indokolt volt, tekintettel az ilyen kivásárlásnak a Bank likviditási helyzetére gyakorolt hatására. „2012. év végi adatok alapján a felvásárlás hatására a hitel/betét arány azonnal 155 %-ról 123 %-ra esne úgy, hogy lehetséges lenne [a Bizottság] követelményének teljesítése 2017 végén”. |
| --- | --- |

(334)

Ezért a felvásárlás hozzájárul a Bank likviditási helyzetének javításához, ami elengedhetetlen a hosszú távú életképesség helyreállításához. Szolgálatai által a HFSF-nek küldött 2013. július 8-i levelében a Bizottság elismerte a felvásárlás pozitív hatását. Abban a levélben a Bizottság jelezte, hogy a Bank szerkezetátalakítási tervének tervezete, amelyet Görögország a New TT Bank megszerzését megelőzően nyújtott be, nem felelt meg a hosszú távú életképesség helyreállítása követelményének a Bank szerkezetátalakítási időszak végi mérlegének sebezhetősége miatt. Ugyanezen levélben a Bizottság jelezte, hogy „a betétekben gazdag [New TT Bank] megszerzése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz [a Bank] mérlegének javításához és így hosszú távú életképessége helyreállításához”. Ez az értékelés indokolt volt, tekintettel az ilyen kivásárlásnak a Bank likviditási helyzetére gyakorolt hatására. „2012. év végi adatok alapján a felvásárlás hatására a hitel/betét arány azonnal 155 %-ról 123 %-ra esne úgy, hogy lehetséges lenne [a Bizottság] követelményének teljesítése 2017 végén”.

| (335) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából. |
| --- | --- |

(335)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.

7.5.1.2.   A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre

| (336) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(336)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.

| (337) | A Bank a vételárat új részvényekkel fizette, hogy a felvásárlás finanszírozása ne állami támogatáson keresztül történjen. Ennek eredményeképpen a vételár kifizetésével keletkezett tőkeszükségletet azonnal fedezte az új részvények kibocsátása, így a vételár megfizetése nem járt a Bank tőkeszükségletének nettó növekedésével. Ezenkívül a HFSF volt a New TT Bank 100 %-os tulajdonosa, ami azt jelenti, hogy a Bank által kibocsátott minden új részvényt a HFSF-nek, azaz az államnak adtak. |
| --- | --- |

(337)

A Bank a vételárat új részvényekkel fizette, hogy a felvásárlás finanszírozása ne állami támogatáson keresztül történjen. Ennek eredményeképpen a vételár kifizetésével keletkezett tőkeszükségletet azonnal fedezte az új részvények kibocsátása, így a vételár megfizetése nem járt a Bank tőkeszükségletének nettó növekedésével. Ezenkívül a HFSF volt a New TT Bank 100 %-os tulajdonosa, ami azt jelenti, hogy a Bank által kibocsátott minden új részvényt a HFSF-nek, azaz az államnak adtak.

| (338) | A felvásárlás mint olyan nem idéz elő további állami támogatást, mivel a New TT Bank megfelelt a szavatolótőke-követelményeknek. Ráadásul ezen áthidaló hitelintézetet csak néhány hónappal a felvásárlása előtt hozták létre. Mivel egy bajban levő bank eszközeit valós értéken becslik és értékelik azoknak egy áthidaló hitelintézetnek való átadását megelőzően, feltételezhető, hogy a New TT Bank kölcsönportfóliója nem tartalmazott rejtett vagy tartalékolással nem kellően fedezett veszteségeket. |
| --- | --- |

(338)

A felvásárlás mint olyan nem idéz elő további állami támogatást, mivel a New TT Bank megfelelt a szavatolótőke-követelményeknek. Ráadásul ezen áthidaló hitelintézetet csak néhány hónappal a felvásárlása előtt hozták létre. Mivel egy bajban levő bank eszközeit valós értéken becslik és értékelik azoknak egy áthidaló hitelintézetnek való átadását megelőzően, feltételezhető, hogy a New TT Bank kölcsönportfóliója nem tartalmazott rejtett vagy tartalékolással nem kellően fedezett veszteségeket.

| (339) | Összefoglalva, a jelen ügy sajátos körülményei közepette a New TT Bank felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatásnak a szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(339)

Összefoglalva, a jelen ügy sajátos körülményei közepette a New TT Bank felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatásnak a szükséges minimumnak kell lennie.

7.5.1.3.   A kivásárlás versenyt torzító hatása

| (340) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlások akkor engedélyezhetők, ha pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy tényleges verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részei, hogy a kivásárlási eljárásnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit a vonatkozó piacon. |
| --- | --- |

(340)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlások akkor engedélyezhetők, ha pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy tényleges verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részei, hogy a kivásárlási eljárásnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit a vonatkozó piacon.

| (341) | A New TT Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(341)

A New TT Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (342) | Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a New TT Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (142), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(342)

Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a New TT Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (142), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (343) | Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New TT Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával. |
| --- | --- |

(343)

Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New TT Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.

7.5.1.4.   A New TT Bank kivásárlására vonatkozó következtetés

| (344) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére (143) és a New TT Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(344)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére (143) és a New TT Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.5.2.   A Nea Proton Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

7.5.2.1.   A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (345) | Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Nea Proton Bank megszerzésének elő kellene segítenie a Bank hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két vállalat egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. |
| --- | --- |

(345)

Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Nea Proton Bank megszerzésének elő kellene segítenie a Bank hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két vállalat egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában.

| (346) | A Nea Proton Bank megszerzése lehetővé teszi a Bank számára, hogy a szinergiákat a saját javára fordítsa. A Bank ügyfeleket és a betéteseket szerez, miközben bezárja a legtöbb fiókot, valamint racionalizálja az informatikai rendszert és a központ funkcióit. A tranzakció csökkentette a Bank hitel/betét mutatóját is, mivel a Nea Proton Banknak alacsonyabb volt a hitel/betét mutatója. 2013 júniusának végén a Bank nettó hitel/betét mutatója 135,79 % körül volt, míg a Nea Proton Bank nettó hitel/betét aránya mintegy 52,68 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(346)

A Nea Proton Bank megszerzése lehetővé teszi a Bank számára, hogy a szinergiákat a saját javára fordítsa. A Bank ügyfeleket és a betéteseket szerez, miközben bezárja a legtöbb fiókot, valamint racionalizálja az informatikai rendszert és a központ funkcióit. A tranzakció csökkentette a Bank hitel/betét mutatóját is, mivel a Nea Proton Banknak alacsonyabb volt a hitel/betét mutatója. 2013 júniusának végén a Bank nettó hitel/betét mutatója 135,79 % körül volt, míg a Nea Proton Bank nettó hitel/betét aránya mintegy 52,68 %-ot tett ki.

| (347) | Következésképpen a kivásárlás pozitív hatást gyakorolt a Bank életképességére. |
| --- | --- |

(347)

Következésképpen a kivásárlás pozitív hatást gyakorolt a Bank életképességére.

7.5.2.2.   A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére

| (348) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre az életképesség helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(348)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre az életképesség helyreállítása érdekében van szükség.

| (349) | A Bank szimbolikus árat (egy eurót) fizetett a Nea Proton Bank megvásárlásáért, miközben a megszerzett gazdálkodó egység az eladás előtt megfelelő feltőkésítésben részesült. Ebbe a feltőkésítésbe beletartoztak a jövőbeli hitelveszteségek és működési veszteségek céltartalékai (144). Következésképpen egy megfelelően feltőkésített bank egy euróért történő megszerzése nem növelte a Bank tőkeszükségletét. |
| --- | --- |

(349)

A Bank szimbolikus árat (egy eurót) fizetett a Nea Proton Bank megvásárlásáért, miközben a megszerzett gazdálkodó egység az eladás előtt megfelelő feltőkésítésben részesült. Ebbe a feltőkésítésbe beletartoztak a jövőbeli hitelveszteségek és működési veszteségek céltartalékai (144). Következésképpen egy megfelelően feltőkésített bank egy euróért történő megszerzése nem növelte a Bank tőkeszükségletét.

| (350) | Végeredményben a Nea Proton Bank kivásárlása nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(350)

Végeredményben a Nea Proton Bank kivásárlása nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.

7.5.2.3.   A Nea Proton Bank kivásárlásának versenyt torzító hatása

| (351) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. |
| --- | --- |

(351)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára.

| (352) | A Nea Proton Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(352)

A Nea Proton Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (353) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a Nea Proton Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (145), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a Nea Proton Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (145), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (354) | Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New Proton Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával. |
| --- | --- |

(354)

Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New Proton Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.

7.5.2.4.   A Nea Proton Bank kivásárlására vonatkozó következtetés

| (355) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a Nea Proton Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(355)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a Nea Proton Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.6.   AZ A., B1, B2, B3, B4 ÉS C. INTÉZKEDÉSEK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK ÉS A C. INTÉZKEDÉS MEGFELELÉSE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNYNEK

7.6.1.   A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények

| (356) | Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként. |
| --- | --- |

(356)

Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.

| (357) | A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR-t tesznek ki, amely körülbelül azonos a PSI programot követően elkönyvelt veszteséggel (5 781 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein. |
| --- | --- |

(357)

A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR-t tesznek ki, amely körülbelül azonos a PSI programot követően elkönyvelt veszteséggel (5 781 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein.

| (358) | A Bizottság elismeri, hogy a tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. |
| --- | --- |

(358)

A Bizottság elismeri, hogy a tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet.

| (359) | Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében át kell alakítania görögországi működésének szerkezetét. |
| --- | --- |

(359)

Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében át kell alakítania görögországi működésének szerkezetét.

| (360) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak nagyobb volt, mint néhány más görögországi banké. Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek (a PSI programon elszenvedett veszteségek) nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségének. |
| --- | --- |

(360)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak nagyobb volt, mint néhány más görögországi banké. Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek (a PSI programon elszenvedett veszteségek) nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségének.

| (361) | A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (146). |
| --- | --- |

(361)

A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (146).

| (362) | Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik (Románia, Bulgária, Lengyelország és Ukrajna). 2012-ben például a Bank veszteségeket könyvelt el Romániában, Bulgáriában és Ukrajnában, miközben e leányvállalatok 1,8 milliárd EUR összegű csoporton belüli finanszírozás kedvezményezettjei voltak. |
| --- | --- |

(362)

Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik (Románia, Bulgária, Lengyelország és Ukrajna). 2012-ben például a Bank veszteségeket könyvelt el Romániában, Bulgáriában és Ukrajnában, miközben e leányvállalatok 1,8 milliárd EUR összegű csoporton belüli finanszírozás kedvezményezettjei voltak.

| (363) | A Bank tőkeszükségletének meghatározására szolgáló, 2012-ben elvégzett stressztesztek szintén azt jelezték, hogy a tőkeszükséglet egy része a külföldi kölcsönökön elszenvedett veszteségekből adódott. E kölcsönökön az előrejelzett hitelezési veszteségek 1 228 millió EUR-ra rúgtak az alapforgatókönyv szerint, és 1 622 millió EUR-ra a kedvezőtlen forgatókönyvben. |
| --- | --- |

(363)

A Bank tőkeszükségletének meghatározására szolgáló, 2012-ben elvégzett stressztesztek szintén azt jelezték, hogy a tőkeszükséglet egy része a külföldi kölcsönökön elszenvedett veszteségekből adódott. E kölcsönökön az előrejelzett hitelezési veszteségek 1 228 millió EUR-ra rúgtak az alapforgatókönyv szerint, és 1 622 millió EUR-ra a kedvezőtlen forgatókönyvben.

| (364) | Következésképpen a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja a veszteségek és a keletkező támogatási szükséglet jelentős részét fedezi, ami lehetővé teszi a Bizottság számára a követelményei könnyítését. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen körülmények között odaítélt támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító. |
| --- | --- |

(364)

Következésképpen a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja a veszteségek és a keletkező támogatási szükséglet jelentős részét fedezi, ami lehetővé teszi a Bizottság számára a követelményei könnyítését. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen körülmények között odaítélt támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.

| (365) | Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen külföldi leányvállalatait és magasabb GGB állományát illetően. |
| --- | --- |

(365)

Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen külföldi leányvállalatait és magasabb GGB állományát illetően.

7.6.2.   Életképesség

| (366) | Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(366)

Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.

| (367) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9–11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, a nem teljesítő hitelek magas szintjével, az alacsony működési hatékonysággal, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében. |
| --- | --- |

(367)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9–11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, a nem teljesítő hitelek magas szintjével, az alacsony működési hatékonysággal, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.

7.6.2.1.   Görögországi banki tevékenységek

| (368) | Ami a likviditást és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében. |
| --- | --- |

(368)

Ami a likviditást és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.

| (369) | A (127) preambulumbekezdésben leírt hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét, és biztosítja, hogy ne kelljen a bankközi piacoktól függenie. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései alapján. |
| --- | --- |

(369)

A (127) preambulumbekezdésben leírt hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét, és biztosítja, hogy ne kelljen a bankközi piacoktól függenie. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései alapján.

| (370) | Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében a Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy tovább csökkenti a betétekre fizetett kamatokat, a (127) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A Bizottság megállapítja, hogy a betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához. |
| --- | --- |

(370)

Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében a Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy tovább csökkenti a betétekre fizetett kamatokat, a (127) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A Bizottság megállapítja, hogy a betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.

| (371) | A válság kezdete óta a Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén. 2013-hoz képest 2018-ra a Bank összes költsége további [...] %-kal fog csökkenni (147). E cél elérése érdekében a Bank vállalta, hogy görögországi fiókjai és alkalmazottai számát 2017. december 31-é re maximum [...]-ra/-re, illetve [...]-ra/-re csökkenti, és összes költsége Görögországban legfeljebb 800 millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...] % alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben. |
| --- | --- |

(371)

A válság kezdete óta a Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén. 2013-hoz képest 2018-ra a Bank összes költsége további [...] %-kal fog csökkenni (147). E cél elérése érdekében a Bank vállalta, hogy görögországi fiókjai és alkalmazottai számát 2017. december 31-é re maximum [...]-ra/-re, illetve [...]-ra/-re csökkenti, és összes költsége Görögországban legfeljebb 800 millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...] % alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.

| (372) | Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a portfólió 29,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (148). A Bank azt tervezi, hogy egy célorientált osztályt hoz létre, amely a nem teljesítő hitelek kezelésével foglalkozna. Arra is kötelezettséget vállalt, hogy magas minőségi követelményeknek felel meg a hitelpolitikáját illetően, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, ahogy azt a (131) és (132) preambulumbekezdések leírják. |
| --- | --- |

(372)

Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a portfólió 29,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (148). A Bank azt tervezi, hogy egy célorientált osztályt hoz létre, amely a nem teljesítő hitelek kezelésével foglalkozna. Arra is kötelezettséget vállalt, hogy magas minőségi követelményeknek felel meg a hitelpolitikáját illetően, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, ahogy azt a (131) és (132) preambulumbekezdések leírják.

7.6.2.2.   Vállalatirányítás

| (373) | Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintettel arra, hogy 2013. december 31-én a HFSF tulajdonában volt a Bank részvényeinek 95,23 %-a. Figyelemmel az állami tulajdonú bankok görögországi múltjára, a Bank és a HFSF egy sajátos kapcsolati keretrendszerről állapodott meg 2013-ban. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényese túlzott beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. |
| --- | --- |

(373)

Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintettel arra, hogy 2013. december 31-én a HFSF tulajdonában volt a Bank részvényeinek 95,23 %-a. Figyelemmel az állami tulajdonú bankok görögországi múltjára, a Bank és a HFSF egy sajátos kapcsolati keretrendszerről állapodott meg 2013-ban. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényese túlzott beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét.

| (374) | A 2014-ben módosított HFSF törvény úgy rendelkezik, hogy a HFSF által a 2013. tavaszi feltőkésítéskor jegyzett részvények szavazatra nem jogosítóak lesznek, ha a 2014-es tőkeemelés legalább 50 %-át magánbefektetők jegyzik. Ami a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Bizottság nem lenne negatív véleménnyel a magánrészvényeseknek biztosított ellenőrzést illetően, ha saját pénzükből jelentős összeget fektetnek a Bankba. A Bizottság megállapítja, hogy a HFSF szavazati jogainak korlátozása nem vonatkozik a Bank alapszabályával kapcsolatos szavazatokra, vagy lényeges vállalati eseményekre vagy más stratégiai döntésekre. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. E rendelkezések biztosítják, hogy miközben a HFSF nem avatkozik a Bank napi működésébe, megőrizheti érdekeltségét mint részvényes és mint a szerkezetátalakítási terv helyes végrehajtásának biztosításáért felelős hatóság. |
| --- | --- |

(374)

A 2014-ben módosított HFSF törvény úgy rendelkezik, hogy a HFSF által a 2013. tavaszi feltőkésítéskor jegyzett részvények szavazatra nem jogosítóak lesznek, ha a 2014-es tőkeemelés legalább 50 %-át magánbefektetők jegyzik. Ami a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Bizottság nem lenne negatív véleménnyel a magánrészvényeseknek biztosított ellenőrzést illetően, ha saját pénzükből jelentős összeget fektetnek a Bankba. A Bizottság megállapítja, hogy a HFSF szavazati jogainak korlátozása nem vonatkozik a Bank alapszabályával kapcsolatos szavazatokra, vagy lényeges vállalati eseményekre vagy más stratégiai döntésekre. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. E rendelkezések biztosítják, hogy miközben a HFSF nem avatkozik a Bank napi működésébe, megőrizheti érdekeltségét mint részvényes és mint a szerkezetátalakítási terv helyes végrehajtásának biztosításáért felelős hatóság.

7.6.2.3.   Nemzetközi tevékenységek

| (375) | Amint azt a (362) és (363) preambulumbekezdések kifejtik, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(375)

Amint azt a (362) és (363) preambulumbekezdések kifejtik, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét.

| (376) | A szerkezetátalakítási terv elmozdulást vetít előre a Bank üzleti modelljében egy olyan banki üzleti modell irányába, amely jobban összpontosít a(z) [...]-ra/-re. A Bank már eladta EFG Poland nevű nem nyereséges lengyelországi leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A [...] leányvállalat [...] elidegenítését tervezi (149). További szerkezetátalakítást fog végrehajtani a(z) [...] és [...] leányvállalatok működésében azok esetleges későbbi eladását megelőzően, amint azt a (116) preambulumbekezdés említi. |
| --- | --- |

(376)

A szerkezetátalakítási terv elmozdulást vetít előre a Bank üzleti modelljében egy olyan banki üzleti modell irányába, amely jobban összpontosít a(z) [...]-ra/-re. A Bank már eladta EFG Poland nevű nem nyereséges lengyelországi leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A [...] leányvállalat [...] elidegenítését tervezi (149). További szerkezetátalakítást fog végrehajtani a(z) [...] és [...] leányvállalatok működésében azok esetleges későbbi eladását megelőzően, amint azt a (116) preambulumbekezdés említi.

| (377) | A külföldi műveletek általános nyereségességét [...]-tól/-től kezdődően állítják helyre. Ugyanezen a napon a külföldi leányvállalatoknak nyújtott finanszírozást [...] csökkentik a 2012. december 31-i szinthez képest. |
| --- | --- |

(377)

A külföldi műveletek általános nyereségességét [...]-tól/-től kezdődően állítják helyre. Ugyanezen a napon a külföldi leányvállalatoknak nyújtott finanszírozást [...] csökkentik a 2012. december 31-i szinthez képest.

| (378) | Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi leányvállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (128) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve. |
| --- | --- |

(378)

Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi leányvállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (128) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve.

7.6.2.4.   Az életképességre vonatkozó következtetés

| (379) | A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Valójában az alapforgatókönyv szerint a Bank sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban [...] % lesz. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad, mivel a tőkemegfelelési mutató 2014-től kezdődően nem fog [...] % alá esni. |
| --- | --- |

(379)

A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Valójában az alapforgatókönyv szerint a Bank sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban [...] % lesz. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad, mivel a tőkemegfelelési mutató 2014-től kezdődően nem fog [...] % alá esni.

| (380) | Végül a Bizottság ugyancsak tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (150). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel – a kedvezőtlen forgatókönyvben – a Bank nyereséges marad a szerkezetátalakítási időszak végén, [...] %-os sajáttőke-arányos nyereséggel és [...] % elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatóval 2018-ban. |
| --- | --- |

(380)

Végül a Bizottság ugyancsak tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (150). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel – a kedvezőtlen forgatókönyvben – a Bank nyereséges marad a szerkezetátalakítási időszak végén, [...] %-os sajáttőke-arányos nyereséggel és [...] % elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatóval 2018-ban.

| (381) | A Görög Nemzeti Bank által elvégzett 2013-as stressztesztek megerősítik, hogy a 2014-ben bevonásra kerülő további tőke, nevezetesen 2 864 millió EUR, elegendő az alapforgatókönyv megvalósulásához a szerkezetátalakítási időszakban. A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet netán tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet egyfajta stressztesztnek tekinthető. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel. |
| --- | --- |

(381)

A Görög Nemzeti Bank által elvégzett 2013-as stressztesztek megerősítik, hogy a 2014-ben bevonásra kerülő további tőke, nevezetesen 2 864 millió EUR, elegendő az alapforgatókönyv megvalósulásához a szerkezetátalakítási időszakban. A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet netán tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet egyfajta stressztesztnek tekinthető. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel.

| (382) | Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában. |
| --- | --- |

(382)

Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.

| (383) | Ezért a Bizottság megállapíthatja, hogy a Bank elegendő intézkedést tett az életképességi kérdések kezelése érdekében a görög belföldi banki tevékenységeket és a külföldi tevékenységeket illetően. |
| --- | --- |

(383)

Ezért a Bizottság megállapíthatja, hogy a Bank elegendő intézkedést tett az életképességi kérdések kezelése érdekében a görög belföldi banki tevékenységeket és a külföldi tevékenységeket illetően.

7.6.3.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

7.6.3.1.   Az A., B1, B2, B3 és B4 intézkedések szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésének értékelése

| (384) | Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. A Bank által vállalt kötelezettségeknek biztosítaniuk kell, hogy saját forrásokat használjanak, és az eredeti részvényesek és magánbefektetők, akiké a Bank hibrid tőkéje, hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(384)

Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. A Bank által vállalt kötelezettségeknek biztosítaniuk kell, hogy saját forrásokat használjanak, és az eredeti részvényesek és magánbefektetők, akiké a Bank hibrid tőkéje, hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.

7.6.3.1.1.   A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés

| (385) | A Bank jelentős üzleti érdekeltségeket adott el, hogy javítsa tőkemegfelelését. Nagy lengyel és török leányvállalatainak értékesítése mintegy 750 millió EUR-val javította tőkehelyzetét. Ezek az eladások javították a Bank likviditási helyzetét is. Az Eurobank Properties tőkeemelése lehetővé tette a Bank számára tőkéje 200 millió EUR-val való emelését. |
| --- | --- |

(385)

A Bank jelentős üzleti érdekeltségeket adott el, hogy javítsa tőkemegfelelését. Nagy lengyel és török leányvállalatainak értékesítése mintegy 750 millió EUR-val javította tőkehelyzetét. Ezek az eladások javították a Bank likviditási helyzetét is. Az Eurobank Properties tőkeemelése lehetővé tette a Bank számára tőkéje 200 millió EUR-val való emelését.

| (386) | A szerkezetátalakítási terv további eszközök eladásáról is rendelkezik [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben. Nevezetesen a Bank kötelezettséget vállalt külföldi vagyona méretének 8,77 milliárd EUR-ra történő csökkentésére. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és e további leépítés megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte [...]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog. |
| --- | --- |

(386)

A szerkezetátalakítási terv további eszközök eladásáról is rendelkezik [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben. Nevezetesen a Bank kötelezettséget vállalt külföldi vagyona méretének 8,77 milliárd EUR-ra történő csökkentésére. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és e további leépítés megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte [...]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog.

| (387) | Ezenkívül a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább csökkenti külföldi tevékenységei méretét, ha 1 milliárd EUR-nál több tőkeinjekcióra van szüksége a HFSF-től. Ilyen forgatókönyv mellett a Bank legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra csökkentené nemzetközi eszközeinek állományát. Amennyiben a C. intézkedés szerinti tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor a magánbefektetők legalább 1,5 milliárd EUR-t fognak beinjekciózni, vagyis többet, mint a HFSF. A magánbefektetők nagyobb részvétele jelentősen csökkentené a szükséges támogatás összegét, elősegítve így a tehermegosztást. |
| --- | --- |

(387)

Ezenkívül a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább csökkenti külföldi tevékenységei méretét, ha 1 milliárd EUR-nál több tőkeinjekcióra van szüksége a HFSF-től. Ilyen forgatókönyv mellett a Bank legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra csökkentené nemzetközi eszközeinek állományát. Amennyiben a C. intézkedés szerinti tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor a magánbefektetők legalább 1,5 milliárd EUR-t fognak beinjekciózni, vagyis többet, mint a HFSF. A magánbefektetők nagyobb részvétele jelentősen csökkentené a szükséges támogatás összegét, elősegítve így a tehermegosztást.

| (388) | A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy eladja nagy és nyereséges biztosító leányvállalatát. |
| --- | --- |

(388)

A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy eladja nagy és nyereséges biztosító leányvállalatát.

| (389) | Tőkeszükséglete korlátozása érdekében a Bank vállalta, hogy nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (128) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további kivásárlásokat nem hajt végre. |
| --- | --- |

(389)

Tőkeszükséglete korlátozása érdekében a Bank vállalta, hogy nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (128) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további kivásárlásokat nem hajt végre.

| (390) | A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2018-ig. [...] |
| --- | --- |

(390)

A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2018-ig. [...]

| (391) | Nevezetesen Görögország elkötelezte magát, hogy [...]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének [...]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (151). |
| --- | --- |

(391)

Nevezetesen Görögország elkötelezte magát, hogy [...]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének [...]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (151).

7.6.3.1.2.   Historikus részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke

| (392) | A Bank meglévő részvényeseit a 2013. tavaszi feltőkésítés erősen felhígította (B4 intézkedés). Ez azt jelenti, hogy a meglévő részvényeseknek a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-os érdekeltsége mindössze 1,44 %-ra csökkent. A Bizottság azt is megállapítja, hogy 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzosztalékot. Végül, a Bizottság kedvezően ítéli meg a tényt, hogy a HFSF csak akkor fog további tőkét injekciózni, ha a Banknak nem sikerül ésszerűnek tartott és két független értékbecslő által megállapított áron tőkéhez jutnia a piacról. |
| --- | --- |

(392)

A Bank meglévő részvényeseit a 2013. tavaszi feltőkésítés erősen felhígította (B4 intézkedés). Ez azt jelenti, hogy a meglévő részvényeseknek a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-os érdekeltsége mindössze 1,44 %-ra csökkent. A Bizottság azt is megállapítja, hogy 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzosztalékot. Végül, a Bizottság kedvezően ítéli meg a tényt, hogy a HFSF csak akkor fog további tőkét injekciózni, ha a Banknak nem sikerül ésszerűnek tartott és két független értékbecslő által megállapított áron tőkéhez jutnia a piacról.

7.6.3.1.3.   Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás

| (393) | A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeinek megfizetéséhez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege 748 millió EUR-ra rúgott, és a tőkenyereség 565 millió EUR volt, a (122) és (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(393)

A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeinek megfizetéséhez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege 748 millió EUR-ra rúgott, és a tőkenyereség 565 millió EUR volt, a (122) és (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (394) | A még mindig meglévő instrumentumokra a (133) preambulumbekezdésben leírt kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(394)

A még mindig meglévő instrumentumokra a (133) preambulumbekezdésben leírt kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.

| (395) | Végezetül, figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Görögország elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztási intézkedést valósított meg az A., B1, B2, B3 és B4 támogatási intézkedés összegének a szükséges minimumra való korlátozása érdekében. |
| --- | --- |

(395)

Végezetül, figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Görögország elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztási intézkedést valósított meg az A., B1, B2, B3 és B4 támogatási intézkedés összegének a szükséges minimumra való korlátozása érdekében.

7.6.3.2.   A C. intézkedés bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelése értékelése

| (396) | A bankokról szóló 2013. évi közlemény kiegészíti a szerkezetátalakításról szóló közleményt, és fokozott tehermegosztást tesz szükségessé, valamint a tőketámogatást szerző bankok további intézkedéseit a támogatás minimálisra csökkentése érdekében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 29. pontja megköveteli a tagállamtól annak bizonyítását, hogy az ilyen támogatás minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. E célból a tagállamnak be kell mutatnia egy tőkebevonási tervet, biztosítania kell a részvényesek és alárendelt hitelezők megfelelő tehermegosztását, és meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását a szerkezetátalakításról szóló döntést megelőzően. A bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a tőkebevonási tervnek magában kell foglalnia jogokkal kapcsolatos kérdéseket, önkéntes forrásmenedzsment gyakorlatokat, tőkenövelő elidegenítéseket, tőkeáttétel-csökkentő intézkedéseket, nyereség-visszatartást és más intézkedéseket, például szigorú költség és javadalmazási politikákat. |
| --- | --- |

(396)

A bankokról szóló 2013. évi közlemény kiegészíti a szerkezetátalakításról szóló közleményt, és fokozott tehermegosztást tesz szükségessé, valamint a tőketámogatást szerző bankok további intézkedéseit a támogatás minimálisra csökkentése érdekében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 29. pontja megköveteli a tagállamtól annak bizonyítását, hogy az ilyen támogatás minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. E célból a tagállamnak be kell mutatnia egy tőkebevonási tervet, biztosítania kell a részvényesek és alárendelt hitelezők megfelelő tehermegosztását, és meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását a szerkezetátalakításról szóló döntést megelőzően. A bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a tőkebevonási tervnek magában kell foglalnia jogokkal kapcsolatos kérdéseket, önkéntes forrásmenedzsment gyakorlatokat, tőkenövelő elidegenítéseket, tőkeáttétel-csökkentő intézkedéseket, nyereség-visszatartást és más intézkedéseket, például szigorú költség és javadalmazási politikákat.

| (397) | A bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben tőkehiányt állapítanak meg, az adott banknak meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását számos olyan intézkedés révén, amelyek célja ugyanazon eredmény elérése, mint a rendes osztalékfizetési és osztalékszelvény-beváltási tilalomé, a felvásárlási tilalomé, az árvezetési tilalomé vagy a hirdetési tilalomé. A Bizottság megállapítja, hogy az ilyen tiltásoknak a Bank már eleget tesz, mivel ezek szerepelnek a Görögország által benyújtott kötelezettségvállalási listában, amint azt a (133) preambulumbekezdés ismerteti, valamint, hogy a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzosztalékot. |
| --- | --- |

(397)

A bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben tőkehiányt állapítanak meg, az adott banknak meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását számos olyan intézkedés révén, amelyek célja ugyanazon eredmény elérése, mint a rendes osztalékfizetési és osztalékszelvény-beváltási tilalomé, a felvásárlási tilalomé, az árvezetési tilalomé vagy a hirdetési tilalomé. A Bizottság megállapítja, hogy az ilyen tiltásoknak a Bank már eleget tesz, mivel ezek szerepelnek a Görögország által benyújtott kötelezettségvállalási listában, amint azt a (133) preambulumbekezdés ismerteti, valamint, hogy a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzosztalékot.

| (398) | A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) egy puffert biztosít a jövőbeli veszteségek elnyelésére a Görög Nemzeti Bank által 2013-ban elvégzett és 2014. március 6-án nyilvánosságra hozott stressztesztgyakorlat által meghatározottak szerint. A stresszteszt eredményei azt mutatják, hogy a Banknak további 2 945 millió EUR tőkére van szüksége jövőbeli veszteségei fedezésére egy stresszforgatókönyv esetén. A C. intézkedés csak azt a tőkeszükségletet fedezi, amelyik megmarad, amennyiben i. nem lehet további elidegenítésekkel vagy tőkenövelő intézkedésekkel fedezni (a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bank elemzett minden lehetséges elidegenítést, és elkötelezte magát mindazok mellett, amelyek csökkenteni tudják a tőkeszükségletet a Görög Nemzeti Banknak benyújtott tőketerv keretében) és ii. magánbefektetők nem fedezik a 2014 áprilisában sorra kerülő tőkeemelés keretében. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. |
| --- | --- |

(398)

A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) egy puffert biztosít a jövőbeli veszteségek elnyelésére a Görög Nemzeti Bank által 2013-ban elvégzett és 2014. március 6-án nyilvánosságra hozott stressztesztgyakorlat által meghatározottak szerint. A stresszteszt eredményei azt mutatják, hogy a Banknak további 2 945 millió EUR tőkére van szüksége jövőbeli veszteségei fedezésére egy stresszforgatókönyv esetén. A C. intézkedés csak azt a tőkeszükségletet fedezi, amelyik megmarad, amennyiben i. nem lehet további elidegenítésekkel vagy tőkenövelő intézkedésekkel fedezni (a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bank elemzett minden lehetséges elidegenítést, és elkötelezte magát mindazok mellett, amelyek csökkenteni tudják a tőkeszükségletet a Görög Nemzeti Banknak benyújtott tőketerv keretében) és ii. magánbefektetők nem fedezik a 2014 áprilisában sorra kerülő tőkeemelés keretében. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével.

| (399) | A (385)–(395) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bank már a stresszteszt előtt hozott intézkedéseket a szükséges tőke minimumra korlátozása érdekében. Amennyiben a jelenlegi tőkebevonás keretében a Banknak sikerül a tőkeigény nagyobbik részét magánbefektetőktől megszerezni, és a HFSF által fizetett további támogatás 1 milliárd EUR alatt marad, a Banktól nem lesz szükség további saját hozzájárulásra. Viszont, ha a C. intézkedés szerint kifizetett támogatás e szint felett van, a Bank részéről helyénvaló, ha még több tevékenységet elidegenít. |
| --- | --- |

(399)

A (385)–(395) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bank már a stresszteszt előtt hozott intézkedéseket a szükséges tőke minimumra korlátozása érdekében. Amennyiben a jelenlegi tőkebevonás keretében a Banknak sikerül a tőkeigény nagyobbik részét magánbefektetőktől megszerezni, és a HFSF által fizetett további támogatás 1 milliárd EUR alatt marad, a Banktól nem lesz szükség további saját hozzájárulásra. Viszont, ha a C. intézkedés szerint kifizetett támogatás e szint felett van, a Bank részéről helyénvaló, ha még több tevékenységet elidegenít.

| (400) | Ami a tehermegosztást illeti, a bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a megfelelő tehermegosztás velejárói a részvényesek, hibridtőke-tulajdonosok és alárendelt kölcsönök hitelezői általi hozzájárulások, mielőtt tőketámogatás formájában támogatás odaítélésére kerülne sor. A Bizottság megállapítja, hogy Görögország módosította nemzeti jogszabályait annak biztosítása érdekében, hogy az alárendelt hitelezők járuljanak hozzá a Bank szerkezetátalakításának költségeihez, mielőtt a Bank bármilyen további tőkeinjekciót kapna. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Görögország kötelezettséget vállalt a 2014-ben módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedések végrehajtására, amelyek a tőkehiánynak a tőkeinstrumentumai és más alárendelt kötelezettségei tulajdonosainak történő szükség szerinti allokációjáról rendelkeznek. Miközben e tehermegosztásra csak a 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) napja után kerül sor, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 45. pontja alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy aránytalan eredmények következnének be, ha az alárendelt kölcsön és a hibrid tőke kötelező konverziójának már a kötelezettségvállalás pillanatában meg kellene történnie. Ha a Bank elegendő magántőkét vonna be a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt által meghatározott teljes tőkeszükséglete fedezésére, az alárendelt kölcsönök hitelezőinek konverziója aránytalan lenne. Ezért Görögország kötelezettségvállalása az alárendelt hitelezők belső feltőkésítésére mielőtt bármilyen tényleges tőketámogatást ténylegesen kifizetnének a Bank számára, elegendő a helyes tehermegosztás biztosításához. |
| --- | --- |

(400)

Ami a tehermegosztást illeti, a bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a megfelelő tehermegosztás velejárói a részvényesek, hibridtőke-tulajdonosok és alárendelt kölcsönök hitelezői általi hozzájárulások, mielőtt tőketámogatás formájában támogatás odaítélésére kerülne sor. A Bizottság megállapítja, hogy Görögország módosította nemzeti jogszabályait annak biztosítása érdekében, hogy az alárendelt hitelezők járuljanak hozzá a Bank szerkezetátalakításának költségeihez, mielőtt a Bank bármilyen további tőkeinjekciót kapna. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Görögország kötelezettséget vállalt a 2014-ben módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedések végrehajtására, amelyek a tőkehiánynak a tőkeinstrumentumai és más alárendelt kötelezettségei tulajdonosainak történő szükség szerinti allokációjáról rendelkeznek. Miközben e tehermegosztásra csak a 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) napja után kerül sor, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 45. pontja alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy aránytalan eredmények következnének be, ha az alárendelt kölcsön és a hibrid tőke kötelező konverziójának már a kötelezettségvállalás pillanatában meg kellene történnie. Ha a Bank elegendő magántőkét vonna be a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt által meghatározott teljes tőkeszükséglete fedezésére, az alárendelt kölcsönök hitelezőinek konverziója aránytalan lenne. Ezért Görögország kötelezettségvállalása az alárendelt hitelezők belső feltőkésítésére mielőtt bármilyen tényleges tőketámogatást ténylegesen kifizetnének a Bank számára, elegendő a helyes tehermegosztás biztosításához.

| (401) | Ezenkívül, annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tulajdonosai a maximális mértékben részt vegyenek egy megfelelő tőkebázis helyreállításában a szerkezetátalakítási időszakban, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig a Bank visszatartja az osztalékokat, és nem fizet azon kamatszelvényekre, amelyekre törvény szerint nem köteles fizetni. Így a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjával és a bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontjával összhangban a Bank nem fog állami támogatást felhasználni szavatoló tőkére történő kifizetésekre, ha a nyereség nem elegendő az ilyen kifizetések teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(401)

Ezenkívül, annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tulajdonosai a maximális mértékben részt vegyenek egy megfelelő tőkebázis helyreállításában a szerkezetátalakítási időszakban, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig a Bank visszatartja az osztalékokat, és nem fizet azon kamatszelvényekre, amelyekre törvény szerint nem köteles fizetni. Így a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjával és a bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontjával összhangban a Bank nem fog állami támogatást felhasználni szavatoló tőkére történő kifizetésekre, ha a nyereség nem elegendő az ilyen kifizetések teljesítéséhez.

| (402) | A Bank azt is vállalta, hogy 2017. december 31-ig egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet a Görög Nemzeti Bank elnöke évi teljes javadalmazásánál (nem számítva az elnök javadalmazásról való önkéntes részleges lemondását) magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (152). |
| --- | --- |

(402)

A Bank azt is vállalta, hogy 2017. december 31-ig egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet a Görög Nemzeti Bank elnöke évi teljes javadalmazásánál (nem számítva az elnök javadalmazásról való önkéntes részleges lemondását) magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (152).

| (403) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó, két forgatókönyvre vonatkozó kötelezettségvállalás teljesíti-e a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

(403)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó, két forgatókönyvre vonatkozó kötelezettségvállalás teljesíti-e a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeket.

| (404) | Az első forgatókönyvben, ahol a HFSF ténylegesen nem injekcióz új tőkét a Bankba, a C. intézkedésbe foglalt támogatás pusztán egy tőkeemelésre vonatkozó jegyzési kötelezettségvállalásra korlátozódik, és a HFSF egyetlen eurót sem fog folyósítani, hiszen minden új részvényt magánbefektetők fognak jegyezni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a javadalmazási korlátozás akkor érhet véget, amikor a támogatást visszafizették. Ugyanakkor az ilyen jegyzési kötelezettségvállalásba foglalt támogatás egy leendő tőkeemeléssel kapcsolatban nem fizethető vissza, ha a kérdéses kötelezettségvállalás megvalósulására sohasem kerül sor (mivel az állam sohasem folyósított pénzt a Banknak). Ilyen körülmények között a Bizottság elfogadhatja, hogy a javadalmazási korlátozás egy rögzített időszakra vonatkozzon. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által vállalt kötelezettség, amely 2017. december 31-ig tart (azaz három évig és nyolc hónapig, amely egy évvel a szerkezetátalakítási terv vége előtt ér véget), a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontja utolsó bekezdésének helyes alkalmazása. Mivel a Görög Nemzeti Bank elnökének éves javadalmazása alacsonyabb, mint a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjának második bekezdésében meghatározott sapka, és mert ez a kötelezettségvállalás az egész csoportra fog vonatkozni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által arra az esetre javasolt kötelezettségvállalás, amikor a HFSF nem jegyez részvényt a tervezett tőkeemelés keretében, összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjával. |
| --- | --- |

(404)

Az első forgatókönyvben, ahol a HFSF ténylegesen nem injekcióz új tőkét a Bankba, a C. intézkedésbe foglalt támogatás pusztán egy tőkeemelésre vonatkozó jegyzési kötelezettségvállalásra korlátozódik, és a HFSF egyetlen eurót sem fog folyósítani, hiszen minden új részvényt magánbefektetők fognak jegyezni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a javadalmazási korlátozás akkor érhet véget, amikor a támogatást visszafizették. Ugyanakkor az ilyen jegyzési kötelezettségvállalásba foglalt támogatás egy leendő tőkeemeléssel kapcsolatban nem fizethető vissza, ha a kérdéses kötelezettségvállalás megvalósulására sohasem kerül sor (mivel az állam sohasem folyósított pénzt a Banknak). Ilyen körülmények között a Bizottság elfogadhatja, hogy a javadalmazási korlátozás egy rögzített időszakra vonatkozzon. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által vállalt kötelezettség, amely 2017. december 31-ig tart (azaz három évig és nyolc hónapig, amely egy évvel a szerkezetátalakítási terv vége előtt ér véget), a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontja utolsó bekezdésének helyes alkalmazása. Mivel a Görög Nemzeti Bank elnökének éves javadalmazása alacsonyabb, mint a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjának második bekezdésében meghatározott sapka, és mert ez a kötelezettségvállalás az egész csoportra fog vonatkozni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által arra az esetre javasolt kötelezettségvállalás, amikor a HFSF nem jegyez részvényt a tervezett tőkeemelés keretében, összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjával.

| (405) | A második forgatókönyvben, amikor a HFSF-nek a bank részvényeiből valamennyit jegyeznie kellene, Görögország vállalta a kötelezettség módosítását, hogy az megfeleljen a bankokról szóló 2013. évi közleménynek. A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben a HFSF valamennyi részvényt jegyezne, a bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelés fenntartása érdekében a javadalmazási sapka időtartama módosulna, és a következő két esemény közül a korábbi bekövetkeztéig tartana: a szerkezetátalakítási terv vége (2018. december 31.) vagy a támogatás visszafizetésével egyenértékű tranzakció. Mivel a Bank rendes részvényeket nem tud visszafizetni, a Bizottság elfogadja, hogy a részvények másodlagos piacon, nyereséggel történő eladása a támogatás visszafizetésével egyenértékűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(405)

A második forgatókönyvben, amikor a HFSF-nek a bank részvényeiből valamennyit jegyeznie kellene, Görögország vállalta a kötelezettség módosítását, hogy az megfeleljen a bankokról szóló 2013. évi közleménynek. A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben a HFSF valamennyi részvényt jegyezne, a bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelés fenntartása érdekében a javadalmazási sapka időtartama módosulna, és a következő két esemény közül a korábbi bekövetkeztéig tartana: a szerkezetátalakítási terv vége (2018. december 31.) vagy a támogatás visszafizetésével egyenértékű tranzakció. Mivel a Bank rendes részvényeket nem tud visszafizetni, a Bizottság elfogadja, hogy a részvények másodlagos piacon, nyereséggel történő eladása a támogatás visszafizetésével egyenértékűnek tekinthető.

| (406) | Végezetül, a Görögország által a javadalmazás korlátozására kiadott kötelezettségvállalás mindkét forgatókönyvben megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek. |
| --- | --- |

(406)

Végezetül, a Görögország által a javadalmazás korlátozására kiadott kötelezettségvállalás mindkét forgatókönyvben megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek.

| (407) | Ami az állam ellentételezését illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény előírja, hogy új részvényeket a piaci árhoz képest engedménnyel kell kibocsátani, felhígítással való kiigazítást követően. A Bizottság megállapítja, hogy e követelmény célja annak biztosítása, hogy az állam elegendő ellentételezést kapjon a Bankban levő részvénytulajdonáért, valamint a historikus részvényesek ennek megfelelő felhígítása. A C. intézkedés esetében az állam már a Bank fő részvényese, a részvények több mint 90 %-át birtokolva. Ezért egy túlzott engedmény a piaci árhoz képest csökkentené az állam ellentételezését a B4 intézkedésen, és a befektetőknek nyújtott támogatással járhat, ha az engedmény alábecsli a Bank értékét. Egy ilyen helyzet elkerülése érdekében a jegyzési árfolyam nem lehet alacsonyabb, mint egy független értékbecslőktől származó két értékelés alapján meghatározott minimális ár. Ezért az ármeghatározás részletes előkészületei megvédik a HFSF-et az új befektetők általi túlzott felhígítástól, miközben biztosítják, hogy a HFSF a Bank értékét tükröző áron jegyezzen új részvényeket. Ilyen körülmények között a Bizottság el tudja fogadni, hogy az új részvényeket a piaci árfolyamhoz képest a 2011. évi meghosszabbítási közleményben előirányzottnál alacsonyabb engedménnyel bocsássák ki, és a minimális árat elfogadhatónak tartja. |
| --- | --- |

(407)

Ami az állam ellentételezését illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény előírja, hogy új részvényeket a piaci árhoz képest engedménnyel kell kibocsátani, felhígítással való kiigazítást követően. A Bizottság megállapítja, hogy e követelmény célja annak biztosítása, hogy az állam elegendő ellentételezést kapjon a Bankban levő részvénytulajdonáért, valamint a historikus részvényesek ennek megfelelő felhígítása. A C. intézkedés esetében az állam már a Bank fő részvényese, a részvények több mint 90 %-át birtokolva. Ezért egy túlzott engedmény a piaci árhoz képest csökkentené az állam ellentételezését a B4 intézkedésen, és a befektetőknek nyújtott támogatással járhat, ha az engedmény alábecsli a Bank értékét. Egy ilyen helyzet elkerülése érdekében a jegyzési árfolyam nem lehet alacsonyabb, mint egy független értékbecslőktől származó két értékelés alapján meghatározott minimális ár. Ezért az ármeghatározás részletes előkészületei megvédik a HFSF-et az új befektetők általi túlzott felhígítástól, miközben biztosítják, hogy a HFSF a Bank értékét tükröző áron jegyezzen új részvényeket. Ilyen körülmények között a Bizottság el tudja fogadni, hogy az új részvényeket a piaci árfolyamhoz képest a 2011. évi meghosszabbítási közleményben előirányzottnál alacsonyabb engedménnyel bocsássák ki, és a minimális árat elfogadhatónak tartja.

| (408) | Ha a részvényeket magasabb áron bocsátanák ki, az azzal a kockázattal járt volna, hogy elveszi a magánbefektetők kedvét a tőkeemelésben való részvételtől, és így korlátozta volna a magántőke bevonását. |
| --- | --- |

(408)

Ha a részvényeket magasabb áron bocsátanák ki, az azzal a kockázattal járt volna, hogy elveszi a magánbefektetők kedvét a tőkeemelésben való részvételtől, és így korlátozta volna a magántőke bevonását.

| (409) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a saját hozzájárulás és a tehermegosztás szintje megfelel a C. intézkedésnek. |
| --- | --- |

(409)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a saját hozzájárulás és a tehermegosztás szintje megfelel a C. intézkedésnek.

7.6.3.3.   A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés

| (410) | A Bizottság megállapítja, hogy a kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás eszközök eladása formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. Ugyanakkor, tekintettel a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemekre, amelyek szerint a Bizottság el tud fogadni alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást, a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztó intézkedést biztosítónak tekinthető. |
| --- | --- |

(410)

A Bizottság megállapítja, hogy a kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás eszközök eladása formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. Ugyanakkor, tekintettel a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemekre, amelyek szerint a Bizottság el tud fogadni alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást, a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztó intézkedést biztosítónak tekinthető.

| (411) | A szerkezetátalakítási terv a C. intézkedés tekintetében megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek is. |
| --- | --- |

(411)

A szerkezetátalakítási terv a C. intézkedés tekintetében megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek is.

7.6.4.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (412) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására. |
| --- | --- |

(412)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.

| (413) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 16 %-ával egyenértékű tőkét kapott az államtól (ide nem értve a C. intézkedést). A C. intézkedéssel a Bank egy kötelezettségvállalást kap további 2 864 millió EUR-nyi injekcióra, amellyel az összes tőketámogatás a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 23,7 %-át éri el. A tőketámogatás mellett a Bank likviditási támogatást is kapott. A Bank likviditási garanciákat szerzett, amelyek összege 2011. április 15-én13 600 millió EUR, 2013. november 30-án pedig 13 932 millió EUR volt, amely akkor a Bank mérlegének 17 %-át tette ki. 2012. december 31-én a Bank államilag garantált ELA kedvezményezettje is volt 12 milliárd EUR összegre, amely az említett napon a Bank mérlege 18 %-ának felelt meg. Így, tekintettel a támogatás viszonylag nagy összegére, indokolt a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések végrehajtásának szükségessége. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 17 %, a betéteknél pedig 12 % volt a piaci részesedése. A New TT Bank és a Nea Proton Bank kivásárlása 2013 szeptemberében a Bank piaci részesedését 20,7 %-ra növelte a hitelek és 18,8 %-ra a betétek terén (153). |
| --- | --- |

(413)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 16 %-ával egyenértékű tőkét kapott az államtól (ide nem értve a C. intézkedést). A C. intézkedéssel a Bank egy kötelezettségvállalást kap további 2 864 millió EUR-nyi injekcióra, amellyel az összes tőketámogatás a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 23,7 %-át éri el. A tőketámogatás mellett a Bank likviditási támogatást is kapott. A Bank likviditási garanciákat szerzett, amelyek összege 2011. április 15-én13 600 millió EUR, 2013. november 30-án pedig 13 932 millió EUR volt, amely akkor a Bank mérlegének 17 %-át tette ki. 2012. december 31-én a Bank államilag garantált ELA kedvezményezettje is volt 12 milliárd EUR összegre, amely az említett napon a Bank mérlege 18 %-ának felelt meg. Így, tekintettel a támogatás viszonylag nagy összegére, indokolt a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések végrehajtásának szükségessége. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 17 %, a betéteknél pedig 12 % volt a piaci részesedése. A New TT Bank és a Nea Proton Bank kivásárlása 2013 szeptemberében a Bank piaci részesedését 20,7 %-ra növelte a hitelek és 18,8 %-ra a betétek terén (153).

| (414) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel úgy tűnik, hogy a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. A 7.6.1. szakaszban tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. |
| --- | --- |

(414)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel úgy tűnik, hogy a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. A 7.6.1. szakaszban tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban.

| (415) | Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon és biztosítási tevékenységeiét Görögországban. |
| --- | --- |

(415)

Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon és biztosítási tevékenységeiét Görögországban.

| (416) | Ebben a vonatkozásban a Bizottság tudomásul veszi – a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett – a Bank kötelezettségvállalását, hogy [...]-ig eladja biztosítási tevékenységeit, valamint azt a kötelezettségvállalását, hogy 2018. december 31-é re lecsökkenti nemzetközi eszközeinek méretét, ami valószínűleg további elidegenítésekkel fog járni [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben, valamint azon kötelezettségvállalását, hogy nem használ fel támogatást e vállalkozások növekedésének finanszírozására. A Bizottság arányosnak találja, hogy a külföldi eszközök csökkentése jelentősebb legyen, ha – a C. intézkedés alapján – a HFSF 1 milliárd EUR-nál nagyobb összegben fizet további tőketámogatást a Banknak. A (295) preambulumbekezdésben jelzettek szerint egy ilyen kifizetés még torzítóbbá tenné a támogatást, mint egy puszta kötelezettségvállalás a tőkeemelésben való részvételre vonatkozóan. Ugyanakkor, ha a további tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor az egy nagyobb, legalább 1,5 milliárd EUR-s magánbefektetői részvétellel járna. Azonfelül a nagyobb magánrészvétel további tehermegosztást jelentene a (388) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja kimondja, hogy mind az államtól szerzett segítségért fizetett árat, mind a tehermegosztás mértékét figyelembe fogják venni a tehermegosztó intézkedések értékelésekor. Ezért a további versenytorzítások korlátozottak maradnak, ha a HFSF 1 milliárd EUR-nál kevesebbet injekcióz be. |
| --- | --- |

(416)

Ebben a vonatkozásban a Bizottság tudomásul veszi – a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett – a Bank kötelezettségvállalását, hogy [...]-ig eladja biztosítási tevékenységeit, valamint azt a kötelezettségvállalását, hogy 2018. december 31-é re lecsökkenti nemzetközi eszközeinek méretét, ami valószínűleg további elidegenítésekkel fog járni [...]-ban/-ben és [...]-ban/-ben, valamint azon kötelezettségvállalását, hogy nem használ fel támogatást e vállalkozások növekedésének finanszírozására. A Bizottság arányosnak találja, hogy a külföldi eszközök csökkentése jelentősebb legyen, ha – a C. intézkedés alapján – a HFSF 1 milliárd EUR-nál nagyobb összegben fizet további tőketámogatást a Banknak. A (295) preambulumbekezdésben jelzettek szerint egy ilyen kifizetés még torzítóbbá tenné a támogatást, mint egy puszta kötelezettségvállalás a tőkeemelésben való részvételre vonatkozóan. Ugyanakkor, ha a további tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor az egy nagyobb, legalább 1,5 milliárd EUR-s magánbefektetői részvétellel járna. Azonfelül a nagyobb magánrészvétel további tehermegosztást jelentene a (388) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja kimondja, hogy mind az államtól szerzett segítségért fizetett árat, mind a tehermegosztás mértékét figyelembe fogják venni a tehermegosztó intézkedések értékelésekor. Ezért a további versenytorzítások korlátozottak maradnak, ha a HFSF 1 milliárd EUR-nál kevesebbet injekcióz be.

| (417) | Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre. |
| --- | --- |

(417)

Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre.

| (418) | A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon. |
| --- | --- |

(418)

A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.

| (419) | Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására. |
| --- | --- |

(419)

Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.

7.7.   ELLENŐRZÉS

| (420) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (154) Görögország gondoskodni fog arról, hogy az ellenőrző megbízott – akit a Bizottság jóváhagyásával a Bank már kinevezett – nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított. |
| --- | --- |

(420)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (154) Görögország gondoskodni fog arról, hogy az ellenőrző megbízott – akit a Bizottság jóváhagyásával a Bank már kinevezett – nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (421) | A Bizottság megállapítja, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre az SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, korábbi 2012/NN) és SA.31155 (2013/C) (2013/NN) számú támogatási intézkedéseket, mert azok végrehajtására hivatalos bejelentésük előtt került sor. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletekben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek, |
| --- | --- |

(421)

A Bizottság megállapítja, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre az SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, korábbi 2012/NN) és SA.31155 (2013/C) (2013/NN) számú támogatási intézkedéseket, mert azok végrehajtására hivatalos bejelentésük előtt került sor. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletekben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Görögország által végrehajtott vagy tervezett alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:

| a) | a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank Ergasias S.A. („Eurobank”) számára biztosított és a Görög Köztársaság által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank Ergasias S.A. („Eurobank”) számára biztosított és a Görög Köztársaság által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);

| b) | a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott második, 1 341 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott második, 1 341 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);

| d) | a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés); |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);

| e) | a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés); |
| --- | --- |

e)

a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);

| f) | a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés). |
| --- | --- |

f)

a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés).

(2)   Figyelemmel az Eurobank Csoportra (Eurobank Ergasias S.A. és minden leányvállalata – görög és nem görög leányvállalatok és fiókok, banki és nem banki egyaránt) vonatkozóan 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervre és a Görögország által 2014. április 16-án vállalt kötelezettségekre, az alábbi állami támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal:

| a) | a feltőkésítési program alapján Görögország által az Eurobanknak 2009 májusában nyújtott 950 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a feltőkésítési program alapján Görögország által az Eurobanknak 2009 májusában nyújtott 950 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés);

| b) | a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 12 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 12 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012 májusában az Eurobanknak nyújtott 3 970 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012 májusában az Eurobanknak nyújtott 3 970 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés);

| d) | a HFSF által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés); |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);

| e) | a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés); |
| --- | --- |

e)

a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);

| f) | a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés); |
| --- | --- |

f)

a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);

| g) | a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által az Eurobanknak nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés); |
| --- | --- |

g)

a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által az Eurobanknak nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);

| h) | a Görögország által 2009 májusában a Proton Banknak nyújtott 80 millió EUR-s tőkeinjekció (Pr1. intézkedés); |
| --- | --- |

h)

a Görögország által 2009 májusában a Proton Banknak nyújtott 80 millió EUR-s tőkeinjekció (Pr1. intézkedés);

| i) | a Proton Bankból a Nea Proton Bankba átvitt tevékenységek összesen 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (HDIGF) és a HFSF általi finanszírozása 2011 októberében és 2012 májusában (NP1. intézkedés); |
| --- | --- |

i)

a Proton Bankból a Nea Proton Bankba átvitt tevékenységek összesen 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (HDIGF) és a HFSF általi finanszírozása 2011 októberében és 2012 májusában (NP1. intézkedés);

| j) | a HFSF által a Nea Proton Banknak 2011 októberében, 2012 februárjában, 2012 augusztusában és 2012 decemberében nyújtott, összesen 515 millió EUR-s tőkeinjekció (NP2. intézkedés); |
| --- | --- |

j)

a HFSF által a Nea Proton Banknak 2011 októberében, 2012 februárjában, 2012 augusztusában és 2012 decemberében nyújtott, összesen 515 millió EUR-s tőkeinjekció (NP2. intézkedés);

| k) | a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés); |
| --- | --- |

k)

a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés);

| l) | a T Bankból a Hellenic Postbankba („TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 677 millió EUR-s finanszírozási résének a HDIGF és a HFSF általi finanszírozása 2011 decemberében és 2013 februárjában (T. intézkedés); |
| --- | --- |

l)

a T Bankból a Hellenic Postbankba („TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 677 millió EUR-s finanszírozási résének a HDIGF és a HFSF általi finanszírozása 2011 decemberében és 2013 februárjában (T. intézkedés);

| m) | a Görögország által 2009 májusában a TT Banknak nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT. intézkedés); |
| --- | --- |

m)

a Görögország által 2009 májusában a TT Banknak nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT. intézkedés);

| n) | a TT Bankból a New Hellenic Postbankba („New TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének a HFSF általi finanszírozása 2013 januárjában és júniusában (NTT1. intézkedés); |
| --- | --- |

n)

a TT Bankból a New Hellenic Postbankba („New TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének a HFSF általi finanszírozása 2013 januárjában és júniusában (NTT1. intézkedés);

| o) | a HFSF által 2013 január 29-én a New TT Banknak nyújtott 500 millió EUR-s tőkeinjekció (NTT2. intézkedés). |
| --- | --- |

o)

a HFSF által 2013 január 29-én a New TT Banknak nyújtott 500 millió EUR-s tőkeinjekció (NTT2. intézkedés).

2. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság 2012. július 27-i határozata az SA. 34825 (2012/C) (ex 2012/NN) sz. állami támogatásról – „Az EFG Eurobank feltőkésítése a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) által” (HL C 359., 2012.11.21., 31. o.); a Bizottság 2012. július 26-i határozata az SA. 34488 (2012/C) (ex 2012/NN) sz. állami támogatásról – „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával és hivatalos vizsgálat megindításával” (HL C 357., 2012.11.20., 26. o.); a Bizottság 2013. május 6-i határozata az SA. 31155 (2013/C) (ex 2010/N) sz. állami támogatásról – „A New Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (HL C 190., 2013.6.29., 70. o.).

1

New Hellenic Postbank S.A.

(2)  Az Eurobank Ergasias S.A. és összes leányvállalata (görög és nem görög, banki és nem banki leányvállalatok és fiókintézetek).

2

(3)  „A Bank” az Eurobank Csoportot jelenti.

3

(4)  A Bizottság 2008. november 19-i határozata az N 560/08. sz. állami támogatásról, „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” (HL C 125., 2009.6.5., 6. o.). Az SA.26678 (N 560/2008) számot kapta. Ezt a programot később meghosszabbították és a 6. lábjegyzetben leírtak szerint módosították.

4

(5)  A 2012. június 29-i éves közgyűlés úgy határozott, hogy az EFG Eurobank Ergasias S.A. cégnevet Eurobank Ergasias S.A.-ra változtatja.

5

(6)  2009. szeptember 2-án Görögország a támogatási intézkedések számos módosítását és 2009. december 31-ig történő hosszabbítást jelentett be, amelyek jóváhagyására 2009. szeptember 18-án került sor (lásd a Bizottság 2009. szeptember 18-i határozatát az N 504/09. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása” (HL C 264., 2009.11.6., 3. o.)). 2010. január 25-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések második meghosszabbítását 2010. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. január 25-i határozatát az N 690/09. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 57., 2010.3.9., 4. o.)). 2010. június 30-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések számos módosítását, valamint 2010. december 31-ig történő meghosszabbítását (lásd a Bizottság 2010. június 30-i határozatát az N 260/10. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 238., 2010.9.3., 1. o.)). 2010. december 21-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. december 21-i határozatát az SA 31998 (2010/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása” (HL C 53., 2011.2.19., 1. o.)). 2011. április 4-én a Bizottság jóváhagyott egy módosítást (lásd a Bizottság 2011. április 4-i határozatát az SA.32767 (11/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása” (HL C 164., 2011.6.2., 5. o.)). 2011. június 27-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. december 31-ig (lásd a Bizottság 2011. június 27-i határozatát az SA.33153 (11/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása” (HL C 274., 2011.9.17., 3. o.)). 2012. február 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. június 30-ig (lásd a Bizottság 2012. február 6-i határozatát az SA.34149 (11/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása” (HL C 101., 2012.4.4., 1. o.)). 2012. július 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. december 31-ig (lásd a Bizottság 2012. július 6-i határozatát az SA.35002 (12/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 77., 2013.3.15., 12. o.)). 2013. január 22-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. június 30-ig (lásd a Bizottság 2013. január 22-i határozatát az SA.35999 (12/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása” (HL C 162., 2013.6.7., 3. o.)). 2013. július 25-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. december 31-ig (lásd a Bizottság 2013. július 25-i határozatát az SA.36956 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, még nem tették közzé. 2014. január 14-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2014. június 30-ig (lásd a Bizottság 2014. január 14-i határozatát az SA.37958 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, még nem tették közzé.

6

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

(7)  Lásd a Bizottság 2012. július 27-i határozatát az SA. 34825 (2012/C) sz. állami támogatásról, „Az EFG Eurobank feltőkésítése a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap által” (HL C 359., 2012.11.21., 31. o.).

7

(8)  A HFSF 2012. december 24-i, online elérhető sajtóközleménye: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

8

(9)  A bejelentést SA.34825 (2014/NN) számon vették nyilvántartásba.

9

(10)  HL C 357., 2012.11.20., 26. o.

10

(11)  HL L 19., 2013.6.29., 70. o.

11

(12)  A finanszírozási rést később felülvizsgálták, és a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottsága 11/1/
  2013.5.21. sz. határozata szerint 3 732,6 millió EUR összegben véglegesítették.

12

(13)  A finanszírozási rés az új banknak átadott eszközök értéke és az annak átadott források névértéke közötti különbség.

13

(14)  Európai Bizottság – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság. A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március, 17. o., online elérhető: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

14

A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március

(15)  Lásd a Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról II. szakaszát: „A görög szuverén adósság szerkezetátalakítása”, Görög Nemzeti Bank, 2012. december, online elérhető: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról

(16)  A Pénzügyminisztérium 2012. március 9-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Egy bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója egyike a tőkekövetelményekről szóló irányelv keretében a felügyelet által figyelt szavatolótőke-arányoknak.

17

(18)  Lásd a 14. lábjegyzetet, 106. o.

18

(19)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

19

(20)  Lásd a 14. lábjegyzetet, 104. o.

20

(21)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

21

(22)  Az Európai Központi Bank és a nemzeti központi bankok együttesen alkotják az eurorendszert, a központi bankok euróövezeti rendszerét.

22

(23)  A Pénzügyminisztérium 2012. december 3-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Saját adósságának ez a mélyen névérték alatti áron történő visszavásárlása jelentős adósságcsökkentést eredményezett Görögország számára.

23

(24)  E visszavásárlás híján a szóban forgó kötvények piaci értéke emelkedhetett volna, függően az olyan piaci paraméterek alakulásától, mint a kamatlábak és Görögország nemteljesítésének valószínűsége.

24

(25)  Tartalmazta a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban Görögországban új hitelek nyújtásából várhatóan keletkező veszteséget.

25

(26)  A külföldi kockázatra vonatkozó CLP-k hatásának kiszámítása a külföldi adók levonása után történt, figyelembe véve a Görögország által akkoriban az elidegenítésekkel kapcsolatban a Bizottságnak javasolt kötelezettségvállalásokat.

26

(27)  Az NBG hitelveszteségek fedezését szolgáló tartalékai 2013. júniusi állapot szerint formálisan az FBB és a Probank céltartalékai.

27

(28)  Az Eurobank hitelveszteségek fedezését szolgáló tartalékai 2013. júniusi állapot szerint formálisan a New Hellenic Postbank és a New Proton Bank céltartalékai; ezeket a bankokat a Bank 2013 augusztusában vásárolta meg.

28

(29)  http://www.eurobank.gr/online/home/generic.aspx?id=323&mid=347&lang=en

29

(30)  Lásd a 2. táblázatot.

30

(31)  A saját tőke összegei 2010-re, 2011-re és 2012-re vonatkozóan tartalmazzák a Görögország által 2009-ben adományozott elsőbbségi részvényeket 950 millió EUR összegben; ezek az összegek nem tartalmazzák a bank által 2012-ben 5 311 millió EUR összegben kapott két áthidaló feltőkésítést. A 2013. december 31-i sajáttőkeadat tartalmazza a 2013. májusi feltőkésítést (amelynek során a két áthidaló feltőkésítést közönséges részvényekké alakították).

31

(32)  Lásd a 2. táblázatot.

32

(33)  Bizalmas információk.

33

(34)  A kezdeti tőkebevonási terv kevésbé nagyratörő volt, mivel például a Bank lényeges jelenlét megtartását tervezte a [...]-ban/-ben, és csak a biztosító leányvállalat [...] %-ának eladására kötelezte el magát.

34

(35)  A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 20/3/
  2011.10.9. sz. határozata.

35

(36)  A pénzügyminiszter 9250/2011.10.9. határozata a „Nea Proton Bank S.A.” elnevezésű áthidaló hitelintézet létrehozásáról (Görög Kormányközlöny FEK B’ 2246/2011).

36

(37)  A 2011. október 9-i miniszteri határozat értelmében az induló alaptőke befizetése két részletben történt: 220 millió EUR 2011. október 9-én és 30 millió EUR 2012. február 3-án. Lásd: HFSF, Éves pénzügyi jelentés a 2012.1.1. és 2012.12.31. közötti időszakról, 2013. augusztus, online elérhető: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

37

Éves pénzügyi jelentés a 2012.1.1. és 2012.12.31. közötti időszakról

(38)  A kockázattal súlyozott eszközök egy szabályozói aggregátumot jelentenek, amely egy pénzügyi intézmény kockázati kitettségét méri, és amelyet a felügyeletek a pénzügyi intézmények tőkemegfelelésének nyomon követésére használnak.

38

kockázattal súlyozott eszközök

(39)  Lásd a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének 9. bekezdését.

39

(40)  A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 7/3/
  2013.1.18. sz. határozata.

40

(41)  A pénzügyminiszter 2124/B95/2013.1.18. sz. határozata a „New TT Hellenic Postbank S.A.” elnevezésű áthidaló hitelintézet létrehozásáról (Görög Kormányközlöny FEK B’ 74/2013).

41

(42)  A 2124/B95/2013. sz. miniszteri határozat 1. melléklete 1 ιγ cikkének (13) bekezdése.

42

(43)  A Deloitte a 2013. augusztus 30-i és 2013. november 15-i állapotok szerint elvégezte a New TT Bank nettó aktívái értékének becslését, a HFSF készpénzben folyósította a Banknak az 54,9 millió EUR összeget, amint az a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap 2013. július–decemberi tevékenységeiről szóló jelentés 2. oldalán olvasható; online elérhetősége: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

43

(44)  A HFSF által kapott részvények végleges számát a rendkívüli közgyűlés dátumát megelőző tíz munkanap során a Bank részvényeinek az Athéni Értéktőzsdén jegyzett forgalommal súlyozott átlagára alapján határozták meg (minimum 1 418 750 000. részvénnyel). Lásd a 31. lábjegyzetet.

44

(45)  A Pénzügyminisztérium által 2013. december 13-án benyújtott, a garancia- és kötvénykölcsönzési intézkedések működéséről szóló jelentés szerint.

45

(46)  A 950 millió EUR a kiadásokat nem tartalmazó összeg. Az összeg 950,125 millió EUR volt. Lásd az Eurobank éves pénzügyi jelentését a 2009. december 31-ével végződött évre vonatkozóan, 6. o., online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/REPORTSITE%202009Final1.pdf

46

éves pénzügyi jelentését a 2009. december 31-ével végződött évre vonatkozóan

(47)  A Görög Nemzeti Bank 2011. november 7-i levele szerint „a garanciák a rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) teljes összegére vonatkoznak”.

47

(48)  A Görög Nemzeti Bank által 2014. április 7-én szolgáltatott információ.

48

(49)  Az előzetes részvényjegyzési megállapodás úgy rendelkezett, hogy: „A Banknak fizetendő tényleges kockázat tartalmazza az EFSF kötvényeket és az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetését és felhalmozott kamatát a kötvények kibocsátásától az előleg részvénytőkévé és más átváltható pénzügyi eszközökké az itt előírt módon történő átváltásáig terjedő időszakra vonatkozóan”.

49

(50)  Lásd a 3. táblázatot.

50

(51)  Az Eurobank 2013. április 30-i bejelentése a Bank 2013.4.30.-i rendkívüli részvényesi közgyűlésének állásfoglalásáról; online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/ΑΠΟΦΑΣΕΙΣ%20ΕΓΣ%2030 %204 %202013_ENG(FINAL).pdf

51

(52)  Lásd az (57) preambulumbekezdést.

52

(53)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EGM_12042014_RESOLUTIONSVOTING_RESULTS_ENG(FINAL).pdf

53

(54)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Capital_increase_ENG_(04042014)_FINAL.pdf

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf

55

(56)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Commitment_Letter_ENG.pdf

56

(57)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/PRICE_RANGE_ENG_FINAL.pdf

57

(58)  A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 2/3/
  2012.4.9. sz. határozata.

58

(59)  A maradék összeget a HFSF fizette, mivel a 4051/2012. sz. törvény 9. cikkének (12) bekezdése szerint értelemszerűen 2012. február 29-től az utóbbi helyettesítette a HDIGF-et a finanszírozási rés lefedésének szerepében.

59

(60)  Lásd az (53) preambulumbekezdést.

60

(61)  A Bizottságnak az SA. 34115. sz. (12/NN) – Görögország – „A T Bank szanálása” állami támogatási ügyben hozott 2012. május 16-i határozata és a New TT Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat megállapította az intézkedésről, hogy a T Banknak a TT Bank részére átadott tevékenységei javára nyújtott állami támogatást képez („a T Bankról szóló határozat”, HL L 284., 2012.9.20., 6. o.).

61

(62)  A kezdeti finanszírozási résre vonatkozó becslés 700 millió EUR volt a Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 26/2/
  2011.12.17. sz. határozata szerint.

62

(63)  A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 2/1/
  2012.4.9. sz. határozata.

63

(64)  Lásd az 53. lábjegyzetet.

64

(65)  Ami a HFSF által a New TT Banknak fizetett 227 millió EUR-s összeget illeti, a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 2012. május 3-i határozata úgy rendelkezett, hogy a 4051/2012. sz. törvény 9. cikkének (12) bekezdésével összhangban a HDIGF helyett a HFSF volt köteles megfizetni nemcsak a HDIGF új, hanem annak függőben levő kötelezettségeit is, amelyeket a 4051/2012. sz. törvény 2012. február 29-i hatálybaléptetéséig nem teljesítettek. Ezért a HFSF kérelmet nyújtott be az Államtanácsnak a Görög Nemzeti Bank vonatkozó határozatának érvénytelenítése érdekében. Ezen oknál fogva a New TT Bank 2013. február 11-i levelében elkötelezte magát a HFSF-nek, hogy amennyiben a bíróság a HFSF javára dönt, a New TT Bank visszatéríti a 227 millió EUR-s összeget a HFSF-nek. Lásd: 31. lábjegyzet, 6. és 48. o.

65

(66)  A kezdeti finanszírozási résre vonatkozó becslés körülbelül 4 096 millió EUR volt a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 7/1/
  2013.1.18. sz. határozata szerint.

66

(67)  A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 11/1/
  2013.5.21. sz. határozata.

67

(68)  EFG Eurobank, Éves jelentés 2010, 9. o.; online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FIN%20AR%202010%20en.pdf

68

(69)  Szerkezetátalakítási terv 50. o., nettó hitelek alapján.

69

(70)  Szerkezetátalakítási terv, 62–63. o.

70

(71)  Szerkezetátalakítási terv 64. o. (2012-es adatok pro forma alapon).

71

(72)  A Bank 2013. szeptember 10-i beadványa.

72

(73)  Szerkezetátalakítási terv 64. o.

73

(74)  Szerkezetátalakítási terv, 61. o.

74

(75)  A szerkezetátalakítási tervhez mellékelt, a Bizottságnak 2014. április 16-án bejelentett pénzügyi előrejelzések.

75

(76)  Szerkezetátalakítási terv, 76. o.

76

(77)  Lásd a 69. lábjegyzetet.

77

(78)  Szerkezetátalakítási terv, 62. o.

78

(79)  Szerkezetátalakítási terv, 51. o.

79

(80)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

80

(81)  Lásd a 72. lábjegyzetet.

81

(82)  A görögországi tevékenységek nettó eredménye 2015-ben pozitívvá válik, és a nyereség 2015-ben 20 millió EUR, 2016-ban 304 millió EUR, 2017-ben 471 millió EUR, 2018-ban pedig 554 millió EUR lesz.

82

(83)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

83

(84)  A Bank által 2013. május 9-én szolgáltatott adatok.

84

(85)  A Bank nem kötelezte el magát e konkrét elidegenítési program mellett, és a mellékletben leírtak szerint továbbra is szabadon dönthet, hogy egy másik stratégiát választ-e az átfogó célnak való megfelelés érdekében.

85

(86)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

86

(87)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

87

(88)  Az Eurobank 2013. június 19-i bejelentése, online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EuproVeryFinalEnglish_190613.pdf

88

(89)  Meglévő elsődleges (Tier 1) és másodlagos (Tier 2) értékpapírokra vonatkozó ajánlati felhívások eredményeinek kihirdetése, 2013. február 20.; online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Harper%20-%20Final%20Results%20Press%20Release%20_Eng.pdf

89

(90)  Forrásmenedzsment-feladat, online elérhető: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press%20Release_Offer%20Results_ENGLISH.pdf és a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap jelentése a 2013. január–júniusi időszakról, online elérhető: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

90

(91)  Lásd a 2011-re és 2013-ra vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokat.

91

(92)  Lásd a melléklet II. fejezetében található kötelezettségvállalásokat.

92

(93)  Lásd a 85. lábjegyzetet.

93

(94)  Lásd a 85. lábjegyzetet.

94

(95)  Lásd a 85. lábjegyzetet.

95

(96)  Lásd a melléklet III. fejezetének A. szakaszában található kötelezettségvállalásokat.

96

(97)  Lásd a 89. lábjegyzetet.

97

(98)  Lásd a 89. lábjegyzetet.

98

(99)  Lásd a melléklet III. fejezetének C. szakaszában található kötelezettségvállalásokat.

99

(100)  A Bizottság közleménye az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.)

100

(101)  Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdése.

101

(102)  Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdése.

102

(103)  A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.).

103

(104)  A Bizottság közleménye – A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

104

(105)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (73) preambulumbekezdése.

105

(106)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (75) és (77) preambulumbekezdése.

106

(107)  A Bizottság 2012. május 16-i határozata az SA.34115 (12/NN) sz. állami támogatásról: „A T Bank szanálása” (HL C 284., 2012.9.20., 6. o.).

107

(108)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdése.

108

(109)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (88) és (89) preambulumbekezdése.

109

(110)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (103) preambulumbekezdése.

110

(111)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdése.

111

(112)  A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (107) preambulumbekezdése.

112

(113)  Lásd a 4. és 6. lábjegyzetet.

113

(114)  A fedezeti alap ajánlata nem felelt meg a HFSF eladási eljárásról szóló levelének. A fedezeti alap ajánlata egy átvilágítás elvégzésétől függött, amelyhez további időt kért, de ez a kérés nem volt összeegyeztethető az MEFP határidővel. Ezenkívül lényeges információkat és biztosítékokat kért, és a fedezeti alap egy 25 millió EUR-s felső határt szabott további tőkeinjekcióra, vagyis szükség esetén ennyit volt kész befektetni, és csak egy évig.

114

(115)  Lásd még: a Bizottság 2012. november 28-i, az SA. 34053 (12/N) sz. állami támogatásról szóló határozatát: a Banco de Valencia S.A. feltőkésítése és szerkezetátalakítása (HL C 75., 2013.3.14., 3. o.).

115

(116)  Lásd: a Bizottság 2010. január 25-i határozata az NN 19/2009. sz. állami támogatási ügyben – Szerkezetátalakítási támogatás a Dunfermline Building Society részére (HL C 101., 2010.4.20., 7. o.), (47) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010. október 25-i határozata az N 560/2009. sz. állami támogatási ügyben – Támogatás a Fionia Bank felszámolásához (HL C 76., 2011.3.26., 3. o.), (55) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010. november 8-i határozata az N 392/2010. sz. állami támogatási ügyben – CajaSur szerkezetátalakítása (HL C 357., 2011.12.30., 12. o.), (52) preambulumbekezdés.

116

(117)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben a bankok részére nyújtott támogatási intézkedések 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

117

(118)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2013. augusztus 1-jétől való alkalmazásáról („A Bankokról szóló közlemény”) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

118

„A Bankokról szóló közlemény”)

(119)  Lásd a 9. és 11. lábjegyzetet.

119

(120)  Lásd a 96. lábjegyzetet.

120

(121)  Lásd a 97. lábjegyzetet.

121

(122)  A 2011. október 9-től2012. december 31-ig tartó meghosszabbított időszakra vonatkozó éves pénzügyi jelentés, amely szerint 2012. december 31-én a kockázattal súlyozott eszközök összege 775,62 millió EUR volt.

122

(123)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

123

(124)  A részvények számát a részvényesek rendkívüli közgyűlésének dátumát megelőző tíz munkanapos időszak során a Bank részvényének az Athéni Értéktőzsdén jegyzett forgalommal súlyozott átlagára alapján határozták meg (minimum 1 418,75 millió részvénnyel). Lásd: 31. lábjegyzet, 14. és 56. oldal. Mivel a forgalommal súlyozott átlagos piaci ár abban az időszakban meghaladta a 0,48 EUR-t, a HFSF a minimális számú részvényt kapta, vagyis 1 418,75 millió darabot, az egyenként 0,48 EUR-s kibocsátási árfolyamon. 0,48 EUR × 1 418,75 = 681 millió EUR, vagyis ennyi a Bank által a HFSF-nek fizetett ellenérték.

124

(125)  Lásd a 96. lábjegyzetet.

125

(126)  Lásd a 97. lábjegyzetet.

126

(127)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

127

(128)  HFSF, a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap jelentése a 2013. január–júniusi időszakról: „Megalapítása után az NHPB célzott működésiköltség-csökkentésére vonatkozó egyik előfeltétel a létszámcsökkentés volt egy önkéntes nyugdíjazási terv (VRS) révén. (...) 605 alkalmazott fogadta el a felajánlott kilépési csomagokat, és a terv összköltsége körülbelül 35,7 millió EUR-t tett ki”; online elérhető: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

128

(129)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

129

(130)  Eurobank, „A New Hellenic Postbank javasolt egyesítése a Eurobankkal”, 2013. május 16.

130

(131)  Lásd a 4. és 6. lábjegyzetet.

131

(132)  Lásd az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (36) preambulumbekezdését.

132

(133)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Pillar_3_2013_Final%20Values_2_310313.pdf.

133

(134)  Lásd e határozat (285) preambulumbekezdését a B3 intézkedéssel kapcsolatban.

134

(135)  Az is megjegyzendő, hogy Görögország a támogatást a banknak a görög banktámogatási program szerint adta, amelyet a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján engedélyezett, valamint a HFSF-en keresztül, amelynek létrehozását ugyancsak bizottsági határozat hagyta jóvá.

135

(136)  Lásd a 4. és a 3. lábjegyzetet.

136

(137)  Lásd a Bizottság 2008. október 10-i NN 51/2008. sz. ügyben (Garanciarendszer a Dániában található bankok részére) hozott határozatának (41) preambulumbekezdését (HL C 273., 2008.10.28., 1. o.).

137

(138)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FY2012%20Results%20Press%20Release.pdf

138

(139)  Lásd a (72) preambulumbekezdést: a felhalmozódott kamatok a HFSF általi további hozzájárulásnak minősülnek, ezért csökkentették a kifizetést, amelyet a HFSF-nek kellett teljesítenie a Bank felé a 2013. tavaszi feltőkésítés kifizetéséhez.

139

(140)  Lásd még a 7.6.1. szakaszt.

140

(141)  A jegyzési jogok nélküli elméleti ár („TERP”) egy általánosan elfogadott piaci módszer a tőkeemelés felhígítási hatásának számszerűsítésére.

141

(142)  A Görög Versenyhatóság még nem publikált 584/VII/2013. sz. határozata.

142

(143)  Lásd még a 7.6.1. szakaszt.

143

(144)  Lásd az (53) preambulumbekezdést.

144

(145)  A Görög Versenyhatóság 578/VII/2013. sz. határozata; online elérhető: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis715_1_1391497451.pdf

145

(146)  Lásd a szerkezetátalakításról szóló közlemény 28. pontját és a Bizottság 2011. április 5-i, a holland állam által (a Fortis Bank Nederland és az ABN AMRO N egyesülését követően létrejött) ABN AMRO Group NV javára tett C 11/09 (korábbi NN 53b/08, NN 2/10 és N 19/10) sz. intézkedésekről szóló 2011/823/EU határozatának (320) preambulumbekezdését (HL L 333., 2011.12.15., 1. o.).

146

(147)  Lásd a (106) preambulumbekezdést.

147

(148)  2013-as teljes évi eredmények, 3. o.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank_4Q2013_Financial_Results.pdf

148

(149)  A(z) [...] leányvállalat 2009 óta veszteséges, piaci részesedése kicsi ([...] %-nál kevesebb a hiteleket és betéteket tekintve), költség/bevétel aránya magas, és jelentős finanszírozási réssel bír.

149

(150)  A szerkezetátalakítási tervben jelentett pénzügyi előrejelzések különböznek a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt eredményétől, mivel az utóbbi nem ugyanazokon a feltevéseken alapult, és a Görög Nemzeti Bank által végrehajtott további módosításokat is figyelembe vett.

150

(151)  Lásd a 85. lábjegyzetet.

151

(152)  Lásd a 85. lábjegyzetet.

152

(153)  Szerkezetátalakítási terv, 14. o.

153

(154)  Lásd a (134) preambulumbekezdést.

154

---

MELLÉKLET

EUROBANK – A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

A Görög Köztársaság kezeskedik afelől, hogy a Bank végrehajtja a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv az I. függelékben az Európai Bizottság (a „Bizottság”) által szolgáltatott makrogazdasági feltevéseken, valamint szabályozói feltevéseken alapul.

A Görög Köztársaság ezennel a következő kötelezettségeket vállalja (a „kötelezettségvállalások”), amelyek a szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások közé tartoznak a szerkezetátalakítási terv végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalások (a „szerkezetátalakítási kötelezettségvállalások”), valamint a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségvállalások.

A kötelezettségvállalások a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó bizottsági határozat (a „határozat”) elfogadásának napján lépnek érvénybe.

A szerkezetátalakítási időszak 2018. december 31-én ér véget. A kötelezettségvállalások a teljes szerkezetátalakítási időszakban érvényesek, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

E szöveget a határozat figyelembevételével az uniós jog általános keretein belül, a 659/99/EK tanácsi rendeletre való hivatkozással kell értelmezni.

I.   FEJEZET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A kötelezettségvállalások alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő:

1.   Bank: Az Eurobank Ergasias S.A. és összes leányvállalata. Így magában foglalja a teljes Eurobank Csoportot annak valamennyi görög és nem görög, banki és nem banki tevékenységet folytató leányvállalatával és fiókjával együtt.

2.   Tőkenövelő ajánlat a bankszektorban: olyan ajánlat, amely a Bank szavatolótőke-arányának emelkedését eredményezi, figyelembe véve minden vonatkozó elemet, különösen a tranzakcióra elkönyvelt eredményt és a kockázattal súlyozott eszközöknek az eladásból származó csökkentését (ha szükséges, a kockázattal súlyozott eszközöknek a megmaradó pénzügyi kapcsolatokból eredő növekedésével korrigálva).

3.   Tőkenövelő ajánlat a biztosítási szektorban: olyan ajánlat, amely a Bank szavatolótőke-arányának emelkedését eredményezi. A Bank könyvelésében szereplő biztosítási tevékenység könyv szerinti értéke feletti bármely ajánlatról automatikusan feltételezik, hogy tőkenövelő.

4.   Zárás: az elidegenítendő vállalkozás tulajdonjoga vásárlóra történő átszállásának napja.

5.   Elidegenítendő vállalkozás: minden olyan vállalkozás és eszköz, amelynek eladására a Bank elkötelezi magát.

6.   Hatálybalépés napja: a határozat elfogadásának napja.

7.   A szerkezetátalakítási időszak vége:

8.   Külföldi eszközök vagy nem görög eszközök: ügyfelek Görögországon kívüli tevékenységeihez kapcsolódó eszközök, függetlenül attól, hogy az eszközök mely országban vannak nyilvántartva. Például Luxemburgban nyilvántartott, de ügyfelek görögországi tevékenységeivel kapcsolatos eszközök nem tartoznak e definíció terjedelmébe. Viszont a Luxemburgban vagy Görögországban nyilvántartott, de ügyfelek más délkelet-európai országokban folytatott tevékenységeihez kötődő eszközök külföldi eszközöknek minősülnek, és e definíció alá tartoznak.

9.   Külföldi vállalkozások: a Bank külföldi banki és nem banki leányvállalatai és fiókjai.

10.   Külföldi leányvállalatok: a Bank minden Görögországon kívüli banki és nem banki leányvállalata.

11.   Görög banki tevékenységek: a Bank görögországi banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

12.   Görög nem banki tevékenységek: a Bank görögországi nem banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

13.   Görög leányvállalatok: a Bank minden görögországi banki és nem banki leányvállalata.

14.   Ellenőrző megbízott: egy vagy több, a Banktól független, a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által kinevezett természetes vagy jog személy; az ellenőrző megbízott kötelessége nyomon követni, hogy a Bank megfelel-e a kötelezettségvállalásoknak.

15.   Vásárló: egy vagy több természetes vagy jogi személy, aki/amely egészben vagy részben megvásárolja az elidegenítendő vállalkozást.

16.   Eladás: a Bank részvénytulajdona 100 %-ának értékesítése, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

A kötelezettségvállalások alkalmazásában e kifejezések egyes száma magában foglalja a többes számot (és fordítva), hacsak a kötelezettségvállalások másként nem rendelkeznek.

II.   FEJEZET

SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

1.   Fiókok száma Görögországban: 2017. december 31-én a görögországi fiókok száma legfeljebb [...] lehet.

2.   Alkalmazottak száma Görögországban: 2017. december 31-én a teljes munkaidős egyenérték (FTE) szerint az alkalmazottak száma Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] lehet.

3.   Görögországi összköltség: A költségek összege Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb 800 millió EUR lehet 2017. december 31-én.

4.   Betétek költsége Görögországban: Annak érdekében, hogy helyreállítsa tartalékolás előtti jövedelmezőségét a görög piacon, a Banknak csökkentenie kell a finanszírozási költségeket a Görögországban gyűjtött betétek költségeinek csökkentése révén (ideértve a takarékbetéteket, látra szóló és lekötött betéteket, valamint az ügyfeleknek kínált más hasonló termékeket és a Bank által viselt költségeket) [...].

5.   Nettó hitel/betét mutató Görögországban: A görögországi banki tevékenységekre vonatkozóan a nettó hitel/betét mutató legfeljebb 115 % lehet 2017. december 31-én. [...]

6.   Támogatás külföldi leányvállalatoknak: Minden egyes leányvállalatra vonatkozóan, halmozottan a hatálybalépés napjától 2018. június 30-ig, a Bank nem adhat további saját tőkét vagy alárendelt tőkét olyan összegben, amelyik meghaladja a következő két összeg közül a nagyobbikat: i. az adott leányvállalat kockázattal súlyozott eszközeinek [...] %-a 2012. december 31-én vagy ii. [...] millió EUR. Amennyiben a Bank meghatározott küszöbértéknél magasabb összegű tőkét vagy alárendelt kölcsönt szándékozik a külföldi leányvállalatba injekciózni, kérnie kell a görög hatóságokat, hogy szerezzenek bizottsági határozatot a szerkezetátalakítási terv módosításához.

(...)

| a) | [...] |
| --- | --- |

a)

[...]

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

(...)

7.   A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentése 2018. június 30-ra: A külföldi eszközállomány teljes méretét 2018. június 30-ra maximum 8,77 milliárd EUR-ra kell csökkenteni.

| (7.1.) | Ha a Bank 1 milliárd EUR-t meghaladó és a bejelentett támogatási összegnél alacsonyabb további támogatást kap, akkor a külföldi eszközök állományának teljes méretét legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra kell csökkenteni 2018. június 30-ra. Ha a külföldi vállalkozások eladását használják fel e cél elérésére, az egyes eladásokat legkésőbb 2018. december 31-én le kell zárni. |
| --- | --- |

(7.1.)

Ha a Bank 1 milliárd EUR-t meghaladó és a bejelentett támogatási összegnél alacsonyabb további támogatást kap, akkor a külföldi eszközök állományának teljes méretét legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra kell csökkenteni 2018. június 30-ra. Ha a külföldi vállalkozások eladását használják fel e cél elérésére, az egyes eladásokat legkésőbb 2018. december 31-én le kell zárni.

| (7.2.) | [...] |
| --- | --- |

(7.2.)

[...]

| (7.3.) | [...] |
| --- | --- |

(7.3.)

[...]

8.   A biztosítási tevékenységek eladása: A biztosítási tevékenységek (élet és nem élet) értékesítését [...]-ra/-re be kell fejezni (vagyis le kell zárni). [...]

A Bank és tanácsadói felkérik a lehetséges vevőket, hogy a részvénytulajdon legalább 80 %-ára adjanak ajánlatot, és a Bank jelzi hajlandóságát, hogy banki biztosítási partnerségi megállapodásra lépjen, felajánlva elosztó hálózatát, és megtartson egy legfeljebb 20 %-os kisebbségi érdekeltséget.

9.   Az ingatlanos leányvállalat eladása: 2016. december 31-re a Bank 20 %-ra csökkenti részesedését az Eurobank Properties REIC-ben. [...]

10.   Részesedések, alárendelt kötvények és lebegő kamatozású kölcsönkötvények eladása: A (szabályozott biztosítási leányvállalatokat nem tartalmazó) Bank alábbiak szerint meghatározott értékpapír-portfóliójának könyv szerinti értéke 2015. december 31-én 35 millió EUR alatt lesz. [...]

11.   Bármely eladásra vonatkozóan a Görög Köztársaság az alábbi kötelezettségeket vállalja::

| a) | a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik; |
| --- | --- |

a)

a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik;

| b) | az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza; |
| --- | --- |

b)

az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza;

| c) | az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül. |
| --- | --- |

c)

az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül.

12.   Befektetési politika: 2017. december 31-ig a Bank nem vásárol befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat.

[...]

13.   Maximált jövedelmek: [...]-ig a Bank egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet [...]-nál/-nél magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). A HFSF-től kapott tőkeinjekció esetén a javadalmazás maximális összegét a bankokról szóló 2013. augusztus 1-i uniós közlemény szerint átértékelik.

III.   FEJEZET

VÁLLALATIRÁNYÍTÁSRA ÉS ÜZLETI MŰVELETEKRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK – HOSSZABBÍTÁS ÉS MÓDOSÍTÁSOK

| (1) | A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint. Az Eurobank Properties REIC-et illetően a III. fejezet A. szakaszának (4) pontjában (vagyis megfelelés a HFSF kapcsolati keretrendszerének), C. szakaszában ((27) bekezdés: osztalék-, kamatszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom), C. szakaszában ((28). bekezdés: felvásárlási tilalom), valamint a IV. fejezetben (ellenőrző megbízott) szereplő kötelezettségvállalások attól a pillanattól kezdve nem vonatkoznak a leányvállalatra, amikor a Bank részvénytulajdona az Eurobank Properties REIC-ben [...] % alá csökken. |
| --- | --- |

(1)

A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint. Az Eurobank Properties REIC-et illetően a III. fejezet A. szakaszának (4) pontjában (vagyis megfelelés a HFSF kapcsolati keretrendszerének), C. szakaszában ((27) bekezdés: osztalék-, kamatszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom), C. szakaszában ((28). bekezdés: felvásárlási tilalom), valamint a IV. fejezetben (ellenőrző megbízott) szereplő kötelezettségvállalások attól a pillanattól kezdve nem vonatkoznak a leányvállalatra, amikor a Bank részvénytulajdona az Eurobank Properties REIC-ben [...] % alá csökken.

| (2) | Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására. |
| --- | --- |

(2)

Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására.

A. szakasz

Hatékony és megfelelő belső szervezet létrehozása

| (3) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié. |
| --- | --- |

(3)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié.

| (4) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének. |
| --- | --- |

(4)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének.

| (5) | A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat.

| (6) | A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat. |
| --- | --- |

(6)

A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat.

| (7) | A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját. |
| --- | --- |

(7)

A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját.

B. szakasz

Üzleti gyakorlatok és kockázatfigyelés

Általános elvek

| (8) | A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül. |
| --- | --- |

(8)

A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül.

| (9) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe. |
| --- | --- |

(9)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe.

Különös rendelkezések

| (10) | Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások III. fejezetének (8)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások III. fejezetének (8)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak.

| (11) | A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(11)

A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (12) | A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően. |
| --- | --- |

(12)

A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően.

| (13) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni. |
| --- | --- |

(13)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni.

| (14) | Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (1), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (2) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (3). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni. |
| --- | --- |

(14)

Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (1), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (2) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (3). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni.

| (15) | Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...] %-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(15)

Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...] %-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (16) | A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak. |
| --- | --- |

(16)

A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak.

| (17) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(17)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (18) | A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz. |
| --- | --- |

(18)

A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz.

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó rendelkezések

| (19) | A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes. |
| --- | --- |

(19)

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes.

| (20) | A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt. |
| --- | --- |

(20)

A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt.

| (21) | A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával. |
| --- | --- |

(21)

A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával.

| (22) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). |
| --- | --- |

(22)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi).

| (23) | A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (4) (az Y-1 állomány éves %-a (5)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...] %-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről. |
| --- | --- |

(23)

A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (4) (az Y-1 állomány éves %-a (5)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...] %-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről.

| (24) | Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében. |
| --- | --- |

(24)

Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében.

| (25) | Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...] %-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...] %-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(25)

Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...] %-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...] %-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (26) | A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként. |
| --- | --- |

(26)

A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként.

C. szakasz

Egyéb korlátozások

(27)   Osztalékfizetési, osztalékszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom: Hacsak a Bizottság valamilyen kivételbe másként bele nem egyezik, a Görög Köztársaság kötelezettséget vállal az alábbiakra:

| a) | A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak. |
| --- | --- |

a)

A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak.

| b) | A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban.

| c) | A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat. |
| --- | --- |

c)

A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat.

(28)   Felvásárlási tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik (6).

i.   A Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő kivétel: Az említett tiltás ellenére a Bank a Bizottság jóváhagyásának megszerzését követően és – adott esetben – a HFSF javaslatára felvásárolhat vállalatokat és vállalkozásokat, ha kivételes körülmények között erre van szükség a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a tényleges verseny biztosításához.

ii.   A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivétel: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:

| a) | a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (7) [[...] %-a] a kötelezettségvállalások (8) hatálybalépésének napján; és |
| --- | --- |

a)

a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (7) [[...] %-a] a kötelezettségvállalások (8) hatálybalépésének napján; és

| b) | a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...] %-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján. |
| --- | --- |

b)

a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...] %-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján.

iii.   A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor.

(29)   Hirdetési tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank tartózkodik az állami támogatásra utaló hirdetéstől és olyan agresszív üzleti stratégiák alkalmazásától, amelyekre a Görög Köztársaság támogatása nélkül nem kerülne sor.

IV.   FEJEZET

ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT

| (1) | A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. február 22-én kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére. |
| --- | --- |

(1)

A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. február 22-én kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére.

| (2) | A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére. |
| --- | --- |

(2)

A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére.

| (3) | Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(3)

Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra.

---

(1)  Az említett kötelezettségvállalás alkalmazásában a „hitelek” fogalma largo sensu értelmezendő, mint bármilyen féle finanszírozás, pl. hiteleszköz, garancia stb.

(2)  A tisztázás érdekében: a „más bankok” a világon bármely bankra, pénzügyi intézményre vonatkozhatnak.

(3)  A tisztázás érdekében: az említett kötelezettségvállalás minden hitelfelvevőre vonatkozik, beleértve a Bank egyedi ügyfélkiszolgálását is.

(4)  A tisztázás érdekében: az új hitelezés tartalmazza a hitelek megújítását és meglévő hitelek átstrukturálását is.

(5)  A tisztázás érdekében: „az Y-1 állomány éves %-a” az előző év végi állomány százalékában kifejezett új hiteleket jelenti. A kockázattal súlyozott eszközök összege az év végi összeg.

(6)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a Bank magántőke-/kockázatitőke-vállalkozása nem tartozik a kötelezettségvállalás terjedelmébe. Ezzel kapcsolatban a Banknak hivatalos kéréssel kell fordulnia a Bizottsághoz, és a kérésnek tartalmaznia kell e gazdálkodó egység üzleti tervét.

(7)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a mérlegfőösszeg egyenlő a Bank összes eszközével.

(8)  A tisztázás érdekében: abban az esetben, ha a kötelezettségvállalások III. fejezet (28) bekezdésének i. pontja szerint megszerzik a Bizottság jóváhagyását a felvásárlási tilalom megszüntetéséhez, a Bank kötelezettségvállalások hatálybalépésének napja szerinti mérlegét úgy számítják ki, hogy az tartalmazza a megszerzett gazdálkodó egységek eszközeit vagy a megszerzett eszközöket a felvásárlás napján.

---

Függelék

MAKROGAZDASÁGI ELŐREJELZÉSEK A GÖRÖGORSZÁGI BELFÖLDI MŰKÖDÉSRE

| % éves növekedés (ellenkező jelzés híján) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulált növekedési ütem 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Névleges hitelnövekedés Görögország | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| GDP-deflátor | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ingatlanárak | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| A magánszektor betétei | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Munkanélküliség (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKB refinanszírozási kamatláb (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa | | | 2014. II. félév | | | | |
| 3 havi Euribor (átlag, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók | | IGEN – nincs sapka | |
| Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen | | IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig | IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig | IGEN – nincs sapka | |

% éves növekedés (ellenkező jelzés híján)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulált növekedési ütem 2013–2017

Reál-GDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Névleges hitelnövekedés Görögország

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

GDP-deflátor

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ingatlanárak

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

A magánszektor betétei

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Munkanélküliség (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKB refinanszírozási kamatláb (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa

2014. II. félév

3 havi Euribor (átlag, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók

IGEN – nincs sapka

Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen

IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig

IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig

IGEN – nincs sapka

---