# Euroopan unionin L 347/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 347 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta3. joulukuuta 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 347

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta3. joulukuuta 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2014/866/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä | 1 |
| | | Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton sopimus niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä | 3 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1280/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Bra (SAN)) | 10 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1281/2014, annettu 1 päivänä joulukuuta 2014, Irlannin lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIh, VIIj ja VIIk | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1282/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 muuttamisesta Espanjan ja Ranskan syrjäisimmiltä alueilta vietävien tai lähetettävien jalostettujen tuotteiden enimmäismäärien ja asianomaisten kolmansien maiden osalta | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1283/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 17 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1284/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 38 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1285/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetussa kiintiössä Dominikaaniseen tasavaltaan vietäviä tiettyjä maitotuotteita koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta | 40 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2014/867/EU |
| | * | EU–PLO-sekakomitean päätös N:o 1, annettu 8 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välillä kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta | 42 |
| | | 2014/868/EU |
| | * | EU–Egypti-assosiaationeuvoston päätös N:o 1, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta | 44 |
| | | 2014/869/EU |
| | * | EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätös N:o 1, annettu 3 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta | 45 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2014/866/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä

1

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton sopimus niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä

3

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1280/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Bra (SAN))

10

*

Komission asetus (EU) N:o 1281/2014, annettu 1 päivänä joulukuuta 2014, Irlannin lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIh, VIIj ja VIIk

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1282/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 muuttamisesta Espanjan ja Ranskan syrjäisimmiltä alueilta vietävien tai lähetettävien jalostettujen tuotteiden enimmäismäärien ja asianomaisten kolmansien maiden osalta

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1283/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

17

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1284/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

38

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1285/2014, annettu 2 päivänä joulukuuta 2014, asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetussa kiintiössä Dominikaaniseen tasavaltaan vietäviä tiettyjä maitotuotteita koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

40

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2014/867/EU

*

EU–PLO-sekakomitean päätös N:o 1, annettu 8 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välillä kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

42

2014/868/EU

*

EU–Egypti-assosiaationeuvoston päätös N:o 1, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

44

2014/869/EU

*

EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätös N:o 1, annettu 3 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen peräisin olevat tuotteet (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

45

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 1014/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 täydentämisestä Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta rahoitettaviin toimiin sovellettavan yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän sisällön ja rakenteen osalta ( EUVL L 283, 27.9.2014 ) | 46 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 1014/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 täydentämisestä Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta rahoitettaviin toimiin sovellettavan yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän sisällön ja rakenteen osalta ( EUVL L 283, 27.9.2014 )

( EUVL L 283, 27.9.2014 )

46

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2014,

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä

(2014/866/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 103 ja 352 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksen 2013/203/EU (1) mukaisesti Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä allekirjoitettiin 17 päivänä toukokuussa 2013 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksen 2013/203/EU (1) mukaisesti Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä allekirjoitettiin 17 päivänä toukokuussa 2013 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen.

| (2) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä unionin puolesta.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 14 artiklassa määrätyn ilmoituksen (2).

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. GOZI

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/203/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä (EUVL L 117, 27.4.2013, s. 6).

1

(2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/3

---

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton

SOPIMUS

niiden kilpailulainsäädännön soveltamista koskevasta yhteistyöstä

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’, ja

SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’,

jäljempänä tilanteen mukaan myös ’osapuoli’ tai ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON unionin ja Sveitsin läheiset suhteet ja katsovat, että yhteistyö kilpailunvastaisen toiminnan torjunnassa parantaa ja lujittaa näitä suhteita entisestään,

TOTEAVAT, että kilpailulainsäädännön virheetön ja tehokas täytäntöönpano on tärkeää sekä Sveitsin että unionin markkinoiden toimivuuden kannalta sekä kummankin osapuolen kuluttajien taloudellisen hyvinvoinnin ja osapuolten välisen kaupan kannalta,

OTTAVAT HUOMIOON, että unionin ja Sveitsin kilpailulainsäädäntöjen täytäntöönpanojärjestelmät ovat keskenään samankaltaisia ja perustuvat samoihin periaatteisiin,

OTTAVAT HUOMIOON 27 ja 28 päivänä heinäkuuta 1995 annetun, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvoston tarkistetun suosituksen jäsenvaltioiden yhteistyöstä kansainväliseen kauppaan vaikuttavien kilpailunvastaisten käytäntöjen osalta,

TUNNUSTAVAT, että yhteistyö ja yhteensovittaminen, joka käsittää myös tietojen vaihdon ja erityisesti niiden tietojen toimittamisen toiselle osapuolelle, joita osapuolet ovat saaneet tutkintamenettelyjen aikana, parantavat kummankin osapuolen kilpailulainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Tarkoitus

Tämän sopimuksen tarkoituksena on parantaa kummankin osapuolen kilpailulainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa osapuolten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön ja yhteensovittamisen sekä tietojen vaihdon avulla ja välttää tai vähentää osapuolten mahdollisia ristiriitoja kaikissa asioissa, jotka koskevat kummankin osapuolen kilpailulainsäädännön soveltamista.

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

| 1. | osapuolten ’kilpailuviranomaisella’ ja ’ilpailuviranomaisilla’:






  a) | unionin osalta: Euroopan komissiota sen käyttäessä sille unionin kilpailulainsäädännön nojalla kuuluvia toimivaltuuksia; ja |
| --- | --- | --- |

1.

osapuolten ’kilpailuviranomaisella’ ja ’ilpailuviranomaisilla’:

a)

unionin osalta: Euroopan komissiota sen käyttäessä sille unionin kilpailulainsäädännön nojalla kuuluvia toimivaltuuksia; ja

| b) | Sveitsin osalta: kilpailukomissiota, mukaan lukien sen sihteeristöä; |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta: kilpailukomissiota, mukaan lukien sen sihteeristöä;

| 2. | ’jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella’ unionin kunkin jäsenvaltion kilpailulainsäädännön soveltamisesta vastaavaa viranomaista. Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen unioni toimittaa Sveitsille luettelon näistä viranomaisista. Euroopan komissio toimittaa Sveitsin kilpailuviranomaiselle päivitetyn luettelon aina, kun luetteloon on tehty muutoksia; |
| --- | --- |

2.

’jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella’ unionin kunkin jäsenvaltion kilpailulainsäädännön soveltamisesta vastaavaa viranomaista. Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen unioni toimittaa Sveitsille luettelon näistä viranomaisista. Euroopan komissio toimittaa Sveitsin kilpailuviranomaiselle päivitetyn luettelon aina, kun luetteloon on tehty muutoksia;

| 3. | ’kilpailulainsäädännöllä’:






  a) | unionin osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102 ja 105 artiklaa, yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 139/2004, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 53 ja 54 artiklaa sovellettuna yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan kanssa sekä niiden täytäntöönpanoasetuksia ja niihin tehtyjä muutoksia; ja |
| --- | --- | --- |

3.

’kilpailulainsäädännöllä’:

a)

unionin osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102 ja 105 artiklaa, yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 139/2004, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 53 ja 54 artiklaa sovellettuna yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan kanssa sekä niiden täytäntöönpanoasetuksia ja niihin tehtyjä muutoksia; ja

| b) | Sveitsin osalta kartelleista ja muista kilpailunrajoituksista 6 päivänä lokakuuta 1995 annettua liittovaltion lakia, jäljempänä ’kartellilaki’, sekä sen täytäntöönpanoasetuksia ja siihen tehtyjä muutoksia; |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta kartelleista ja muista kilpailunrajoituksista 6 päivänä lokakuuta 1995 annettua liittovaltion lakia, jäljempänä ’kartellilaki’, sekä sen täytäntöönpanoasetuksia ja siihen tehtyjä muutoksia;

| 4. | ’kilpailunvastaisella toiminnalla’ kaikkea toimintaa, josta kilpailuviranomaiset voivat määrätä toimintakiellon, rangaistuksia tai muita oikaisutoimia yhden osapuolen tai molempien osapuolten kilpailulainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

4.

’kilpailunvastaisella toiminnalla’ kaikkea toimintaa, josta kilpailuviranomaiset voivat määrätä toimintakiellon, rangaistuksia tai muita oikaisutoimia yhden osapuolen tai molempien osapuolten kilpailulainsäädännön nojalla;

| 5. | ’täytäntöönpanotoimilla’ kaikkea kilpailulainsäädännön soveltamista, joka tapahtuu osapuolen kilpailuviranomaisen toteuttaman tutkimuksen tai menettelyn muodossa; |
| --- | --- |

5.

’täytäntöönpanotoimilla’ kaikkea kilpailulainsäädännön soveltamista, joka tapahtuu osapuolen kilpailuviranomaisen toteuttaman tutkimuksen tai menettelyn muodossa;

| 6. | ’tutkintamenettelyn aikana saaduilla tiedoilla’ kaikkia tietoja, jotka osapuoli on saanut käyttäessään virallisia tutkintaoikeuksiaan tai jotka on toimitettu osapuolelle lakisääteisen velvoitteen täyttämiseksi:






  a) | unionin osalta tällä tarkoitetaan tietoja, jotka on saatu 16 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 18 artiklan mukaisten tiedonsaantipyyntöjen perusteella, tai asetuksen (EY) N:o 1/2003 19 artiklan mukaisista suullisista lausunnoista tai Euroopan komission asetuksen (EY) N:o 1/2003 20, 21 tai 22 artiklan mukaisesti suorittamista tai Euroopan komission puolesta suoritetuista tarkastuksista, tai tietoja, jotka on saatu sovellettaessa asetusta (EY) N:o 139/2004; |
| --- | --- | --- |

6.

’tutkintamenettelyn aikana saaduilla tiedoilla’ kaikkia tietoja, jotka osapuoli on saanut käyttäessään virallisia tutkintaoikeuksiaan tai jotka on toimitettu osapuolelle lakisääteisen velvoitteen täyttämiseksi:

a)

unionin osalta tällä tarkoitetaan tietoja, jotka on saatu 16 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 18 artiklan mukaisten tiedonsaantipyyntöjen perusteella, tai asetuksen (EY) N:o 1/2003 19 artiklan mukaisista suullisista lausunnoista tai Euroopan komission asetuksen (EY) N:o 1/2003 20, 21 tai 22 artiklan mukaisesti suorittamista tai Euroopan komission puolesta suoritetuista tarkastuksista, tai tietoja, jotka on saatu sovellettaessa asetusta (EY) N:o 139/2004;

| b) | Sveitsin osalta tietoja, jotka on saatu kartellilain 40 §:n mukaisten tiedonsaantipyyntöjen perusteella, kartellilain 42 §:n 1 momentin mukaisista suullisista lausunnoista tai tarkastuksista, jotka kilpailuviranomainen on suorittanut kartellilain 42 §:n 2 momentin mukaisesti, tai tietoja, jotka on saatu sovellettaessa 17 päivänä kesäkuuta 1996 yrityskeskittymien valvonnasta annettua asetusta; |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta tietoja, jotka on saatu kartellilain 40 §:n mukaisten tiedonsaantipyyntöjen perusteella, kartellilain 42 §:n 1 momentin mukaisista suullisista lausunnoista tai tarkastuksista, jotka kilpailuviranomainen on suorittanut kartellilain 42 §:n 2 momentin mukaisesti, tai tietoja, jotka on saatu sovellettaessa 17 päivänä kesäkuuta 1996 yrityskeskittymien valvonnasta annettua asetusta;

| 7. | ’sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevasta menettelystä saaduilla tiedoilla’:






  a) | unionin osalta tietoja, jotka on saatu sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa annetun Euroopan komission tiedonannon mukaisesti; ja |
| --- | --- | --- |

7.

’sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevasta menettelystä saaduilla tiedoilla’:

a)

unionin osalta tietoja, jotka on saatu sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa annetun Euroopan komission tiedonannon mukaisesti; ja

| b) | Sveitsin osalta tietoja, jotka on hankittu kartellilain 49a §:n 2 momentin ja 12 päivänä maaliskuuta 2004 lainvastaisista kilpailunrajoituksista määrättäviä rangaistuksista annetun asetuksen 8–14 §:n mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta tietoja, jotka on hankittu kartellilain 49a §:n 2 momentin ja 12 päivänä maaliskuuta 2004 lainvastaisista kilpailunrajoituksista määrättäviä rangaistuksista annetun asetuksen 8–14 §:n mukaisesti;

| 8. | ’sovintomenettelystä saaduilla tiedoilla’:






  a) | unionin osalta tietoja, jotka on saatu 7 päivänä huhtikuuta 2004 EY:n Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta annetun komission asetuksen (EY) N:o 773/2004 (1) 10 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

8.

’sovintomenettelystä saaduilla tiedoilla’:

a)

unionin osalta tietoja, jotka on saatu 7 päivänä huhtikuuta 2004 EY:n Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta annetun komission asetuksen (EY) N:o 773/2004 (1) 10 a artiklan mukaisesti;

| b) | Sveitsin osalta tietoja, jotka on saatu kartellilain 29 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta tietoja, jotka on saatu kartellilain 29 §:n mukaisesti.

3 artikla

Ilmoitukset

1.   Osapuolen kilpailuviranomaisen on ilmoitettava toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle kirjallisesti täytäntöönpanotoimista, jotka ilmoittavan kilpailuviranomaisen mielestä saattavat vaikuttaa toisen osapuolen tärkeisiin etuihin. Tämän artiklan mukaiset ilmoitukset voidaan tehdä sähköisesti.

2.   Toisen osapuolen tärkeisiin etuihin mahdollisesti vaikuttavia täytäntöönpanotoimia ovat erityisesti

| a) | muuta kilpailunvastaista toimintaa kuin keskittymiä koskevat täytäntöönpanotoimet, jotka ovat toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti perustetun tai järjestäytyneen yrityksen vastaisia; |
| --- | --- |

a)

muuta kilpailunvastaista toimintaa kuin keskittymiä koskevat täytäntöönpanotoimet, jotka ovat toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti perustetun tai järjestäytyneen yrityksen vastaisia;

| b) | sellaista toimintaa sisältävät täytäntöönpanotoimet, josta uskotaan, että toinen osapuoli on siihen kannustanut, sitä vaatinut tai sen hyväksynyt; |
| --- | --- |

b)

sellaista toimintaa sisältävät täytäntöönpanotoimet, josta uskotaan, että toinen osapuoli on siihen kannustanut, sitä vaatinut tai sen hyväksynyt;

| c) | täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat keskittymää, jonka yhtenä tai useampana osapuolena on toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti perustettu tai järjestäytynyt yritys; |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat keskittymää, jonka yhtenä tai useampana osapuolena on toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti perustettu tai järjestäytynyt yritys;

| d) | täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat keskittymää, jossa yhteen tai useampaan keskittymän osapuoleen nähden määräysvaltaa käyttävä yritys on perustettu tai järjestäytynyt toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat keskittymää, jossa yhteen tai useampaan keskittymän osapuoleen nähden määräysvaltaa käyttävä yritys on perustettu tai järjestäytynyt toisen osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;

| e) | täytäntöönpanotoimet, jotka ovat muiden kilpailunvastaisten toimien kuin keskittymien vastaisia ja jotka toteutuvat tai ovat toteutuneet merkittävässä määrin toisen osapuolen alueella; ja |
| --- | --- |

e)

täytäntöönpanotoimet, jotka ovat muiden kilpailunvastaisten toimien kuin keskittymien vastaisia ja jotka toteutuvat tai ovat toteutuneet merkittävässä määrin toisen osapuolen alueella; ja

| f) | täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat sellaisia oikaisutoimenpiteitä, jotka selvästi edellyttävät toimintaa toisen osapuolen alueella tai kieltävät sen tai sisältävät kyseisellä alueella toimivia yrityksiä sitovia velvoitteita. |
| --- | --- |

f)

täytäntöönpanotoimet, jotka koskevat sellaisia oikaisutoimenpiteitä, jotka selvästi edellyttävät toimintaa toisen osapuolen alueella tai kieltävät sen tai sisältävät kyseisellä alueella toimivia yrityksiä sitovia velvoitteita.

3.   Edellä olevan 1 kohdan mukaiset keskittymiä koskevat ilmoitukset on tehtävä

| a) | unionin osalta pantaessa vireille asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukainen menettely; |
| --- | --- |

a)

unionin osalta pantaessa vireille asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukainen menettely;

| b) | Sveitsin osalta pantaessa vireille kartellilain 33 §:n mukainen menettely. |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta pantaessa vireille kartellilain 33 §:n mukainen menettely.

4.   Edellä olevan 1 kohdan mukaiset muita asioita kuin keskittymiä koskevat ilmoitukset on tehtävä:

| a) | unionin osalta pantaessa vireille asetuksen (EY) N:o 773/2004 2 artiklassa tarkoitettu menettely; ja |
| --- | --- |

a)

unionin osalta pantaessa vireille asetuksen (EY) N:o 773/2004 2 artiklassa tarkoitettu menettely; ja

| b) | Sveitsin osalta pantaessa vireille kartellilain 27 §:n mukainen menettely. |
| --- | --- |

b)

Sveitsin osalta pantaessa vireille kartellilain 27 §:n mukainen menettely.

5.   Ilmoituksissa on mainittava erityisesti tutkimuksen osapuolten nimet, tarkastelun kohteena oleva toiminta ja markkinat, joihin se liittyy, asiaan liittyvät oikeussäännökset sekä täytäntöönpanotoimien päivämäärä.

4 artikla

Täytäntöönpanotoimien yhteensovittaminen

1.   Molempien osapuolten kilpailuviranomaisten toteuttaessa toisiinsa liittyviä asioita koskevia täytäntöönpanotoimia ne voivat sovittaa täytäntöönpanotoimensa ja erityisesti tarkastusten aikataulut yhteen.

2.   Harkitessaan, voidaanko tietyt täytäntöönpanotoimet sovittaa yhteen, osapuolten kilpailuviranomaisten on otettava huomioon erityisesti seuraavat tekijät:

| a) | yhteensovittamisen vaikutus osapuolten kilpailuviranomaisten kykyyn saavuttaa osapuolten täytäntöönpanotoimille asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

a)

yhteensovittamisen vaikutus osapuolten kilpailuviranomaisten kykyyn saavuttaa osapuolten täytäntöönpanotoimille asetetut tavoitteet;

| b) | osapuolten kilpailuviranomaisten suhteellinen kyky saada täytäntöönpanotoimien toteuttamisen kannalta välttämättömiä tietoja; |
| --- | --- |

b)

osapuolten kilpailuviranomaisten suhteellinen kyky saada täytäntöönpanotoimien toteuttamisen kannalta välttämättömiä tietoja;

| c) | mahdollisuus välttää ristiriitaisten velvoitteiden ja tarpeettoman rasitteen aiheutuminen täytäntöönpanotoimien kohteena oleville yrityksille; |
| --- | --- |

c)

mahdollisuus välttää ristiriitaisten velvoitteiden ja tarpeettoman rasitteen aiheutuminen täytäntöönpanotoimien kohteena oleville yrityksille;

| d) | mahdollisuus käyttää voimavaroja tehokkaammin. |
| --- | --- |

d)

mahdollisuus käyttää voimavaroja tehokkaammin.

3.   Osapuolen kilpailuviranomainen voi milloin tahansa rajoittaa täytäntöönpanotoimien yhteensovittamista tai lopettaa sen ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia itsenäisesti edellyttäen, että tästä ilmoitetaan asianmukaisesti toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle.

5 artikla

Ristiriitojen välttäminen (negatiivinen kansainvälinen kohteliaisuus)

1.   Osapuolen kilpailuviranomaisen on otettava toisen osapuolen tärkeät edut tarkoin huomioon täytäntöönpanotoimiensa kaikissa vaiheissa, muun muassa päätettäessä täytäntöönpanotoimien aloittamisesta, toimien laajuudesta ja kussakin tapauksessa tavoitelluista rangaistuksista tai muista oikaisutoimista.

2.   Jos on mahdollista, että tietty osapuolen kilpailuviranomaisen suunnittelema täytäntöönpanotoimi vaikuttaa toisen osapuolen tärkeisiin etuihin, toimea suunnittelevan osapuolen on täyden harkintavaltansa säilyttäen pyrittävä parhaansa mukaan

| a) | ilmoittamaan toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle riittävän ajoissa kyseisen osapuolen tärkeisiin etuihin vaikuttavista muutoksista; |
| --- | --- |

a)

ilmoittamaan toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle riittävän ajoissa kyseisen osapuolen tärkeisiin etuihin vaikuttavista muutoksista;

| b) | antamaan toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle tilaisuus huomautusten esittämiseen; ja |
| --- | --- |

b)

antamaan toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle tilaisuus huomautusten esittämiseen; ja

| c) | ottamaan huomioon toisen osapuolen kilpailuviranomaisen esittämät huomautukset kunnioittaen täysin toisen osapuolen kilpailuviranomaisen oikeutta tehdä päätöksensä itsenäisesti. |
| --- | --- |

c)

ottamaan huomioon toisen osapuolen kilpailuviranomaisen esittämät huomautukset kunnioittaen täysin toisen osapuolen kilpailuviranomaisen oikeutta tehdä päätöksensä itsenäisesti.

Tämän kohdan soveltaminen ei vaikuta osapuolten kilpailuviranomaisille 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti kuuluviin velvoitteisiin.

3.   Jos osapuolen kilpailuviranomainen katsoo, että sen toteuttamat täytäntöönpanotoimet voivat vaikuttaa haitallisesti toisen osapuolen tärkeisiin etuihin, sen on pyrittävä parhaansa mukaan sovittamaan kummankin osapuolen edut yhteen. Pyrkiessään etujen yhteensovittamiseen asianomaisen osapuolen kilpailuviranomaisen olisi otettava huomioon seuraavat seikat kaikkien muiden seikkojen lisäksi, jotka voivat olla merkityksellisiä kyseisissä olosuhteissa:

| a) | kilpailunvastaisesta toiminnasta täytäntöönpanotoimia toteuttavan osapuolen tärkeisiin etuihin kohdistuvien tai mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten suhteellinen merkitys toisen osapuolen tärkeisiin etuihin kohdistuviin vaikutuksiin verrattuna; |
| --- | --- |

a)

kilpailunvastaisesta toiminnasta täytäntöönpanotoimia toteuttavan osapuolen tärkeisiin etuihin kohdistuvien tai mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten suhteellinen merkitys toisen osapuolen tärkeisiin etuihin kohdistuviin vaikutuksiin verrattuna;

| b) | osapuolen alueella esiintyvän toiminnan tai toimien suhteellinen merkitys kyseessä olevalle kilpailunvastaiselle toiminnalle verrattuna toisen osapuolen alueella esiintyvään toimintaan tai toimiin; |
| --- | --- |

b)

osapuolen alueella esiintyvän toiminnan tai toimien suhteellinen merkitys kyseessä olevalle kilpailunvastaiselle toiminnalle verrattuna toisen osapuolen alueella esiintyvään toimintaan tai toimiin;

| c) | täytäntöönpanotoimien vaikutus sellaisiin toisen osapuolen toteuttamiin täytäntöönpanotoimiin, jotka kohdistuvat samoihin yrityksiin; ja |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanotoimien vaikutus sellaisiin toisen osapuolen toteuttamiin täytäntöönpanotoimiin, jotka kohdistuvat samoihin yrityksiin; ja

| d) | osapuolten yrityksille asettamat ristiriitaiset vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

osapuolten yrityksille asettamat ristiriitaiset vaatimukset.

6 artikla

Positiivinen kansainvälinen kohteliaisuus

1.   Jos osapuolen kilpailuviranomainen uskoo, että toisen osapuolen alueella toteutettu kilpailunvastainen toiminta saattaa vaikuttaa haitallisesti sen tärkeisiin etuihin, se voi pyytää, ottaen huomioon, että toimivaltaa koskevien ristiriitojen välttäminen on tärkeää ja että toisen osapuolen kilpailuviranomainen voi ehkä toteuttaa tehokkaampia täytäntöönpanotoimia kyseisen kilpailunvastaisen toiminnan osalta, toisen osapuolen kilpailuviranomaista aloittamaan asianmukaiset täytäntöönpanotoimet tai laajentamaan niitä.

2.   Pyynnössä on selvitettävä mahdollisimman yksityiskohtaisesti kilpailunvastaisen toiminnan luonne ja toiminnan tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus sen osapuolen tärkeisiin etuihin, jonka kilpailuviranomainen on esittänyt pyynnön, ja siinä on tarjottava lisätietoja ja muuta yhteistyötä pyynnön esittävän kilpailuviranomaisen mahdollisuuksien mukaan.

3.   Pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen on harkittava huolellisesti, aloittaako se täytäntöönpanotoimet tai laajentaako se voimassa olevia täytäntöönpanotoimia pyynnössä määritellyn kilpailunvastaisen toiminnan osalta. Pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittävälle kilpailuviranomaiselle päätöksestään niin pian kuin se on käytännössä mahdollista. Jos täytäntöönpanotoimet aloitetaan tai niitä laajennetaan, pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittävälle viranomaiselle niiden tuloksesta ja mahdollisuuksien mukaan niiden merkittävistä välivaiheista.

4.   Tällä artiklalla ei rajoiteta pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen kilpailulainsäädännön ja täytäntöönpanoperiaatteiden mukaista harkintavaltaa päättää, toteuttaako se pyynnössä määritellyn kilpailunvastaisen toiminnan osalta täytäntöönpanotoimia, eikä estetä pyynnön esittävää kilpailuviranomaista peruuttamasta pyyntöään.

7 artikla

Tietojen vaihto

1.   Tämän sopimuksen 1 artiklassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi osapuolten kilpailuviranomaiset voivat vaihtaa oman kilpailulainsäädäntönsä soveltamiseen liittyviä näkemyksiä ja tietoja tämän artiklan ja 8, 9 ja 10 artiklan mukaisesti.

2.   Osapuolten kilpailuviranomaiset voivat keskustella mistä tahansa tiedoista, myös tutkintamenettelyn aikana saaduista tiedoista, siltä osin kuin se on tarpeen tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön ja yhteensovittamistoimien toteuttamiseksi.

3.   Osapuolten kilpailuviranomaiset voivat toimittaa hallussaan olevia tietoja toisilleen, jos tiedot luovuttanut yritys on antanut siihen nimenomaisen kirjallisen suostumuksen. Näissä tiedoissa mahdollisesti olevia henkilötietoja voidaan toimittaa vain, jos osapuolten kilpailuviranomaiset tutkivat samaa toimintaa tai toimea tai toisiinsa liittyviä toimintoja tai toimia. Muuten sovelletaan 9 artiklan 3 kohtaa.

4.   Jos tiedot luovuttaneelta yritykseltä ei saada 3 kohdassa tarkoitettua suostumusta, kyseinen osapuolen kilpailuviranomainen voi pyynnöstä toimittaa toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle todisteina käytettäviksi jo hallussaan olevia tutkintamenettelyn aikana saatuja tietoja, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | tutkintamenettelyn aikana saatuja tietoja voidaan toimittaa vain, jos kummankin osapuolen kilpailuviranomaiset tutkivat samaa toimintaa tai toimea tai toisiinsa liittyviä toimintoja tai toimia; |
| --- | --- |

a)

tutkintamenettelyn aikana saatuja tietoja voidaan toimittaa vain, jos kummankin osapuolen kilpailuviranomaiset tutkivat samaa toimintaa tai toimea tai toisiinsa liittyviä toimintoja tai toimia;

| b) | tietojen toimittamista koskeva pyyntö on tehtävä kirjallisesti ja siinä on kuvattava yleisesti pyynnön kohteena olevan tutkimuksen tai menettelyn kohde ja luonne sekä asiaan liittyvät oikeudelliset säännökset. Siinä on myös nimettävä ne tutkimuksen tai menettelyn kohteina olevat yritykset, joiden tiedot ovat saatavilla pyyntöä esitettäessä; ja |
| --- | --- |

b)

tietojen toimittamista koskeva pyyntö on tehtävä kirjallisesti ja siinä on kuvattava yleisesti pyynnön kohteena olevan tutkimuksen tai menettelyn kohde ja luonne sekä asiaan liittyvät oikeudelliset säännökset. Siinä on myös nimettävä ne tutkimuksen tai menettelyn kohteina olevat yritykset, joiden tiedot ovat saatavilla pyyntöä esitettäessä; ja

| c) | pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen on päätettävä pyynnön esittävän kilpailuviranomaisen kuulemisen jälkeen, mitkä sen hallussa olevista tiedoista ovat oleellisia ja voidaan toimittaa. |
| --- | --- |

c)

pyynnön vastaanottavan kilpailuviranomaisen on päätettävä pyynnön esittävän kilpailuviranomaisen kuulemisen jälkeen, mitkä sen hallussa olevista tiedoista ovat oleellisia ja voidaan toimittaa.

5.   Kummankaan kilpailuviranomaisen ei tarvitse keskustella tutkintamenettelyn aikana saaduista tiedoista toisen kilpailuviranomaisen kanssa eikä toimittaa niitä toiselle kilpailuviranomaiselle etenkään silloin, jos keskustelu tai tietojen toimittaminen olisi ristiriidassa kyseisen viranomaisen tärkeisiin etuihin nähden tai aiheuttaisi kohtuuttomia rasitteita.

6.   Osapuolten kilpailuviranomaiset eivät voi keskustella toteuttamiensa sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevien menettelyjen tai sovintomenettelyjen aikana saamistaan tiedoista eivätkä toimittaa niitä toisilleen, jollei tiedot luovuttanut yritys ole antanut siihen nimenomaista kirjallista suostumusta.

7.   Osapuolten kilpailuviranomaiset eivät voi keskustella tutkintamenettelyn aikana saaduista tiedoista, pyytää niitä eivätkä toimittaa niitä, jos näiden tietojen käyttäminen kielletään osapuolten lainsäädännössä täytäntöönpanotoimenpiteiden osalta taattujen menettelyllisten oikeuksien ja erioikeuksien nojalla; näitä oikeuksia ovat muun muassa oikeus olla todistamatta itseään vastaan ja asianajosalaisuus.

8.   Jos osapuolen kilpailuviranomainen toteaa, että tämän artiklan mukaisesti toimitettu asiakirja sisältää virheellistä tietoa, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle, jonka on korjattava tai poistettava virheelliset tiedot.

8 artikla

Tietojen käyttö

1.   Tietoja, joista osapuolen kilpailuviranomainen keskustelee toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kanssa tai jotka se toimittaa kyseiselle kilpailuviranomaiselle tämän sopimuksen mukaisesti, saa käyttää ainoastaan tiedot vastaanottavan osapuolen kilpailuviranomainen kilpailulainsäädäntönsä täytäntöönpanoon liittyviin tarkoituksiin.

2.   Tutkintamenettelyn aikana saatuja tietoja, joista on keskusteltu toisen osapuolen kilpailuviranomaisen kanssa tai jotka on toimitettu toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle tämän sopimuksen mukaisesti, saa käyttää ainoastaan vastaanottava kilpailuviranomainen kilpailulainsäädäntönsä täytäntöönpanoon saman toiminnan tai toimen tai toisiinsa liittyvien toimintojen tai toimien osalta.

3.   Vastaanottava kilpailuviranomainen saa käyttää 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimitettuja tietoja vain tiedonsaantipyynnössä määriteltyyn tarkoitukseen.

4.   Tietoja, joista on keskusteltu tai jotka on toimitettu tämän sopimuksen mukaisesti, ei saa käyttää rangaistusten määräämiseen luonnollisille henkilöille.

5.   Osapuolen kilpailuviranomainen voi vaatia, että tämän sopimuksen nojalla toimitettuja tietoja on käytettävä sen täsmentämien ehtojen mukaisesti. Tiedot vastaanottava kilpailuviranomainen ei saa käyttää tietoja asetettujen ehtojen vastaisesti ilman tiedot toimittavalta kilpailuviranomaiselta etukäteen saatua suostumusta.

9 artikla

Tietosuoja ja tietojen luottamuksellisuus

1.   Osapuolten kilpailuviranomaisten on käsiteltävä tietopyynnön esittäminen ja vastaanottaminen luottamuksellisesti. Vastaanottavan kilpailuviranomaisen on käsiteltävä tämän sopimuksen nojalla saatuja tietoja luottamuksellisina oman lainsäädäntönsä mukaisesti. Kummankin osapuolen kilpailuviranomaisten on erityisesti vastustettava saamiensa tietojen luovuttamista kolmannelle osapuolelle tai muulle viranomaiselle. Tämä ei estä edellä tarkoitettujen tietojen luovuttamista seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | osapuolen kilpailulainsäädännön julkista täytäntöönpanoa koskevan tuomioistuimen päätöksen hankkiminen; |
| --- | --- |

a)

osapuolen kilpailulainsäädännön julkista täytäntöönpanoa koskevan tuomioistuimen päätöksen hankkiminen;

| b) | luovuttaminen yrityksille, jotka ovat osapuolten kilpailulainsäädännön mukaisen tutkimuksen tai menettelyn kohteena ja joita vastaan tietoja voidaan käyttää, jos luovuttamista edellytetään tiedot vastaanottavan osapuolen lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

luovuttaminen yrityksille, jotka ovat osapuolten kilpailulainsäädännön mukaisen tutkimuksen tai menettelyn kohteena ja joita vastaan tietoja voidaan käyttää, jos luovuttamista edellytetään tiedot vastaanottavan osapuolen lainsäädännössä;

| c) | luovuttaminen tuomioistuimille muutoksenhakumenettelyissä; ja |
| --- | --- |

c)

luovuttaminen tuomioistuimille muutoksenhakumenettelyissä; ja

| d) | luovuttaminen jos ja siinä määrin kuin se on välttämätöntä osapuolen lainsäädännön mukaisen asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden käyttämistä varten. |
| --- | --- |

d)

luovuttaminen jos ja siinä määrin kuin se on välttämätöntä osapuolen lainsäädännön mukaisen asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden käyttämistä varten.

Tällaisissa tapauksissa tiedot vastaanottavan kilpailuviranomaisen on varmistettava, että liikesalaisuuksien suoja taataan kaikilta osin.

2.   Jos osapuolen kilpailuviranomainen toteaa, että tietoja on sen ponnisteluista huolimatta tahattomasti käytetty tai luovutettu tämän artiklan määräysten vastaisesti, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle. Osapuolten on viipymättä neuvoteltava toimista, joilla minimoidaan tällaisesta tietojen käytöstä tai luovuttamisesta aiheutuvat haitat ja estetään vastaavan tilanteen toistuminen.

3.   Osapuolten on varmistettava henkilötietojen suoja oman lainsäädäntönsä mukaisesti.

10 artikla

Tiedottaminen jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille ja Euroopan vapaakauppaliiton valvontaviranomaiselle

1.   Euroopan komissio voi, toimien unionin kilpailulainsäädännön tai muiden kilpailua koskevien kansainvälisten määräysten mukaisesti

| a) | tiedottaa Sveitsin kilpailuviranomaisen sille 3 artiklan mukaisesti lähettämistä ilmoituksista sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, joiden tärkeisiin etuihin nämä ilmoitukset vaikuttavat; |
| --- | --- |

a)

tiedottaa Sveitsin kilpailuviranomaisen sille 3 artiklan mukaisesti lähettämistä ilmoituksista sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, joiden tärkeisiin etuihin nämä ilmoitukset vaikuttavat;

| b) | ilmoittaa kaikesta yhteistyöstä ja täytäntöönpanotoimien yhteensovittamisesta jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa kaikesta yhteistyöstä ja täytäntöönpanotoimien yhteensovittamisesta jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille;

| c) | luovuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tietoja, jotka Sveitsin kilpailuviranomainen on toimittanut sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 ja 14 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 139/2004 19 artiklan mukaisen tiedottamisvelvoitteensa täyttämiseksi; ja |
| --- | --- |

c)

luovuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tietoja, jotka Sveitsin kilpailuviranomainen on toimittanut sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 ja 14 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 139/2004 19 artiklan mukaisen tiedottamisvelvoitteensa täyttämiseksi; ja

| d) | luovuttaa Euroopan vapaakauppaliiton valvontaviranomaiselle, jäljempänä ’EFTAn valvontaviranomainen’, tietoja, jotka Sveitsin kilpailuviranomainen on toimittanut tämän sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ainoastaan valvontaviranomaisten välisestä yhteistyöstä tehdyssä ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 23 olevan 6 ja 7 artiklan mukaisten tiedottamisvelvoitteidensa täyttämiseksi. |
| --- | --- |

d)

luovuttaa Euroopan vapaakauppaliiton valvontaviranomaiselle, jäljempänä ’EFTAn valvontaviranomainen’, tietoja, jotka Sveitsin kilpailuviranomainen on toimittanut tämän sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ainoastaan valvontaviranomaisten välisestä yhteistyöstä tehdyssä ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 23 olevan 6 ja 7 artiklan mukaisten tiedottamisvelvoitteidensa täyttämiseksi.

2.   Euroopan komissio saa käyttää muita kuin julkisia tietoja, jotka toimitetaan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille ja EFTAn valvontaviranomaiselle 1 kohdan mukaisesti, ainoastaan unionin kilpailulainsäädännön täytäntöönpanotarkoituksiin, eikä niitä saa luovuttaa.

11 artikla

Kuuleminen

1.   Osapuolten on jommankumman osapuolen pyynnöstä kuultava toisiaan mistä tahansa tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvästä asiasta. Osapuolet tarkastelevat kumman tahansa osapuolen pyynnöstä tämän sopimuksen toimintaa ja tutkivat mahdollisuuksia yhteistyönsä kehittämiseen.

2.   Osapuolten on ilmoitettava toisilleen mahdollisimman pian kilpailulainsäädäntönsä muutoksista, muun lainsäädännön muutoksista ja kilpailuviranomaistensa täytäntöönpanokäytäntöjen muutoksista, jotka voivat vaikuttaa tämän sopimuksen toimintaan. Osapuolten on kumman tahansa osapuolen pyynnöstä järjestettävä kuulemisia, jotta ne voivat arvioida tällaisten muutosten konkreettisia vaikutuksia tähän sopimukseen sekä erityisesti päättää, olisiko tätä sopimusta muutettava 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3.   Osapuolten kilpailuviranomaiset kokoontuvat asianmukaisella tasolla jommankumman kilpailuviranomaisen pyynnöstä. Ne voivat näissä kokouksissa

| a) | tiedottaa toisilleen toteutettavina olevista täytäntöönpanotoimista tai ensisijaisista tavoitteista, jotka liittyvät kummankin osapuolen kilpailulainsäädäntöön; |
| --- | --- |

a)

tiedottaa toisilleen toteutettavina olevista täytäntöönpanotoimista tai ensisijaisista tavoitteista, jotka liittyvät kummankin osapuolen kilpailulainsäädäntöön;

| b) | vaihtaa näkemyksiä molempia osapuolia kiinnostavista talouden aloista; |
| --- | --- |

b)

vaihtaa näkemyksiä molempia osapuolia kiinnostavista talouden aloista;

| c) | keskustella molempia osapuolia kiinnostavista alan toimintapolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä; ja |
| --- | --- |

c)

keskustella molempia osapuolia kiinnostavista alan toimintapolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä; ja

| d) | keskustella muista molempien etuihin vaikuttavista asioista, jotka liittyvät kummankin osapuolen kilpailulainsäädännön soveltamiseen. |
| --- | --- |

d)

keskustella muista molempien etuihin vaikuttavista asioista, jotka liittyvät kummankin osapuolen kilpailulainsäädännön soveltamiseen.

12 artikla

Tiedonannot

1.   Jolleivät osapuolet tai niiden kilpailuviranomaiset toisin sovi, tämän sopimuksen mukaiset tiedonannot laaditaan englannin kielellä.

2.   Kilpailuviranomaisten on osoitettava yhteyspiste helpottamaan osapuolten välistä yhteydenpitoa kaikissa sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa.

13 artikla

Voimassa oleva lainsäädäntö

Tätä sopimusta ei pidä tulkita siten, että sillä rajoitettaisiin jommankumman osapuolen kilpailulainsäädännön muotoilua tai täytäntöönpanoa.

14 artikla

Sopimuksen voimaantulo, muuttaminen ja päättyminen

1.   Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti. Ne ilmoittavat toisilleen menettelyjen saattamisesta päätökseen. Tämä sopimus tulee voimaan viimeisen hyväksymistä koskevan ilmoituksen antamispäivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.

2.   Osapuolet voivat sopia keskenään tähän sopimukseen mahdollisesti tehtävistä muutoksista. Ellei toisin sovita, näin tehty muutos tulee voimaan 1 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen.

3.   Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti toiselle osapuolelle diplomaattiteitse. Tällöin sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden (6) kuukauden kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, osapuolten asianmukaisesti siihen valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tämä sopimus on tehty kahtena kappaleena Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakolmetoista bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä.

---

(1)  Toimituksellinen huomautus: Asetuksen (EY) N:o 1/2003 nimi on tarkistettu siten, että siinä otetaan huomioon Lissabonin sopimuksen 5 artiklan mukainen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artiklojen uudelleennumerointi; alun perin nimessä oli viittaus artikloihin 81 ja 82.

1

---

ASETUKSET

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1280/2014,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2014,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Bra (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koskee komission asetuksen (EY) N:o 1263/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Bra” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koskee komission asetuksen (EY) N:o 1263/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Bra” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3).

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Bra” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1263/96, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten nimien ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä (EYVL L 163, 2.7.1996, s. 19).

2

(3)  EUVL C 205, 2.7.2014, s. 15.

3

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/11

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1281/2014,

annettu 1 päivänä joulukuuta 2014,

Irlannin lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIh, VIIj ja VIIk

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2014 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus samassa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 43/2014, annettu 20 päivänä tammikuuta 2014, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2014 (EUVL L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Kanta | PLE/7HJK |
| Laji | Punakampela (Pleuronectes platessa) |
| Alue | VIIh, VIIj ja VIIk |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 24.10.2014 |

Nro

72/TQ43

Jäsenvaltio

Irlanti

Kanta

PLE/7HJK

Laji

Punakampela (Pleuronectes platessa)

Alue

VIIh, VIIj ja VIIk

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

24.10.2014

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1282/2014,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 muuttamisesta Espanjan ja Ranskan syrjäisimmiltä alueilta vietävien tai lähetettävien jalostettujen tuotteiden enimmäismäärien ja asianomaisten kolmansien maiden osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 (1) kumoamisesta ja erityisesti sen 14 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 (2) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään toimijoiden mahdollisuudesta viedä perinteisen kaupan tai alueellisen kaupan puitteissa ja lähettää perinteisen kaupan puitteissa asetuksen (EU) N:o 228/2013 10 artiklassa tarkoitetun erityisen hankintajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia raaka-aineita sisältäviä jalostettuja tuotteita. Jalostajat, jotka aikovat viedä tai lähettää kyseisiä tuotteita tällaisessa tarkoituksessa, voivat tehdä sen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteissä II–V vahvistettujen vuosittaisten määrien rajoissa. Luettelo kolmansista maista, joihin kyseisiä tuotteita voidaan viedä, on mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä VI. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 (2) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään toimijoiden mahdollisuudesta viedä perinteisen kaupan tai alueellisen kaupan puitteissa ja lähettää perinteisen kaupan puitteissa asetuksen (EU) N:o 228/2013 10 artiklassa tarkoitetun erityisen hankintajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia raaka-aineita sisältäviä jalostettuja tuotteita. Jalostajat, jotka aikovat viedä tai lähettää kyseisiä tuotteita tällaisessa tarkoituksessa, voivat tehdä sen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteissä II–V vahvistettujen vuosittaisten määrien rajoissa. Luettelo kolmansista maista, joihin kyseisiä tuotteita voidaan viedä, on mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä VI.

| (2) | Ranskan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota mukauttamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä II olevaa luetteloa Martiniquen osalta siten, että CN-koodien 0403 10 ja 1101 00 jalostettujen tuotteiden enimmäismääriä muutetaan ja CN-koodien 2202, 2105 ja 2007 tuotteiden määriä lisätään. Guadeloupen osalta Ranskan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota mukauttamaan kyseistä luetteloa muuttamalla CN-koodien 1101 00 ja 2309 90 tuotteiden enimmäismääriä ja lisäämällä CN-koodien 0402 10 ja 2007, 2008 ja 2009 tuotteiden määriä. Ne pyysivät Martiniquen ja Guadeloupen osalta myös uusien kolmansien maiden lisäämistä mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä VI olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota mukauttamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä II olevaa luetteloa Martiniquen osalta siten, että CN-koodien 0403 10 ja 1101 00 jalostettujen tuotteiden enimmäismääriä muutetaan ja CN-koodien 2202, 2105 ja 2007 tuotteiden määriä lisätään. Guadeloupen osalta Ranskan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota mukauttamaan kyseistä luetteloa muuttamalla CN-koodien 1101 00 ja 2309 90 tuotteiden enimmäismääriä ja lisäämällä CN-koodien 0402 10 ja 2007, 2008 ja 2009 tuotteiden määriä. Ne pyysivät Martiniquen ja Guadeloupen osalta myös uusien kolmansien maiden lisäämistä mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä VI olevaan luetteloon.

| (3) | Jalostettujen tuotteiden enimmäismäärät, jotka voidaan vuosittain viedä tai lähettää Kanariansaarilta perinteisen viennin puitteissa, vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä IV, ja määrät, jotka voidaan vuosittain viedä Kanariansaarilta alueellisen kaupan puitteissa, vahvistetaan mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä V. |
| --- | --- |

(3)

Jalostettujen tuotteiden enimmäismäärät, jotka voidaan vuosittain viedä tai lähettää Kanariansaarilta perinteisen viennin puitteissa, vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä IV, ja määrät, jotka voidaan vuosittain viedä Kanariansaarilta alueellisen kaupan puitteissa, vahvistetaan mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä V.

| (4) | Espanjan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota yksinkertaistamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteissä IV ja V olevia luetteloita laskemalla yhteen sekä CN-koodin 1806 alanimikkeisiin että CN-koodin 1905 alanimikkeisiin kuuluvien jalostettujen tuotteiden määrät. |
| --- | --- |

(4)

Espanjan viranomaiset ovat pyytäneet komissiota yksinkertaistamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteissä IV ja V olevia luetteloita laskemalla yhteen sekä CN-koodin 1806 alanimikkeisiin että CN-koodin 1905 alanimikkeisiin kuuluvien jalostettujen tuotteiden määrät.

| (5) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 180/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 180/2014 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteet II, IV, V ja VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 180/2014, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 soveltamista koskevista säännöistä (EUVL L 63, 4.3.2014, s. 13).

2

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteet II, IV, V ja VI seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä II olevat Martiniquea ja Guadeloupea koskevat taulukot seuraavasti:

  ”Martinique








  [Määrät kilogrammoina (tai litroina*)] |
| --- | --- |
| CN-koodi | Unioniin | Kolmansiin maihin |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1)

Korvataan liitteessä II olevat Martiniquea ja Guadeloupea koskevat taulukot seuraavasti:

”Martinique

[Määrät kilogrammoina (tai litroina*)]

CN-koodi

Unioniin

Kolmansiin maihin

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadeloupe

| [Määrät kilogrammoina (tai litroina*)] |
| --- |
| CN-koodi | Unioniin | Kolmansiin maihin |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007-2008-2009 | 4 000 | —” |

[Määrät kilogrammoina (tai litroina*)]

CN-koodi

Unioniin

Kolmansiin maihin

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007-2008-2009

4 000

—”

| 2) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | Korvataan alanimikkeitä 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 koskevat rivit seuraavasti:







  ”1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

Korvataan alanimikkeitä 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 koskevat rivit seuraavasti:

”1806

490 500

265 000”

| b) | Korvataan alanimikkeitä 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ja 1905 90 koskevat rivit seuraavasti:







  ”1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan alanimikkeitä 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ja 1905 90 koskevat rivit seuraavasti:

”1905

916 500

878 000”

| 3) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Korvataan alanimikkeitä 1806 10, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 koskevat rivit seuraavasti:






  ”1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Korvataan alanimikkeitä 1806 10, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 koskevat rivit seuraavasti:

”1806

266 000”

| b) | Korvataan alanimikkeitä 1905 31 ja 1905 32 koskevat rivit seuraavasti:






  ”1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan alanimikkeitä 1905 31 ja 1905 32 koskevat rivit seuraavasti:

”1905

225 000”

| 4) | Korvataan liitteessä VI oleva Ranskan merentakaisia departementteja koskeva osa seuraavasti:
  ”Réunion: Mauritius, Madagaskar ja Komorit

  Martinique: Pienet Antillit (1), Suriname ja Haiti

  Guadeloupe: Pienet Antillit, Suriname ja Haiti

  Ranskan Guayana: Brasilia, Suriname ja Guyana |
| --- | --- |

4)

Korvataan liitteessä VI oleva Ranskan merentakaisia departementteja koskeva osa seuraavasti:

”Réunion: Mauritius, Madagaskar ja Komorit

Martinique: Pienet Antillit (1), Suriname ja Haiti

Guadeloupe: Pienet Antillit, Suriname ja Haiti

Ranskan Guayana: Brasilia, Suriname ja Guyana

---

(1)  Pienet Antillit: Neitsytsaaret, Saint Kitts ja Nevis, Antigua ja Barbuda, Dominica, Saint-Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Barbados, Trinidad ja Tobago, Sint Maarten, Anguilla.”

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1283/2014,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Korean tasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1514/2002 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Korean tasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1514/2002 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.

| (2) | Malesiaa koskeva voimassa oleva polkumyyntitulli on 75 prosenttia, lukuun ottamatta yritystä Anggerik Laksana Sdn Bhd, johon sovelletaan 59,2 prosentin suuruista polkumyyntitullia, ja yritystä Pantech Steel Industries Sdn Bhd, johon sovelletaan 49,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia. Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille. |
| --- | --- |

(2)

Malesiaa koskeva voimassa oleva polkumyyntitulli on 75 prosenttia, lukuun ottamatta yritystä Anggerik Laksana Sdn Bhd, johon sovelletaan 59,2 prosentin suuruista polkumyyntitullia, ja yritystä Pantech Steel Industries Sdn Bhd, johon sovelletaan 49,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia. Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille.

| (3) | Alkuperäiset toimenpiteet pidettiin voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010 (4), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(3)

Alkuperäiset toimenpiteet pidettiin voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010 (4), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

1.2   Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet

| (4) | Tämän menettelyn lisäksi polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta (5). Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavat toimenpiteet laajennettiin koskemaan saman tuotteen Taiwanista (6), Indonesiasta (7), Sri Lankasta (8) ja Filippiineiltä (9) lähetettyä tuontia. Komissio käynnisti 3 päivänä syyskuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavien ja Taiwania, Indonesiaa, Sri Lankaa ja Filippiinejä koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (10). Thaimaasta tapahtuvaa vientiä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo on päättynyt. |
| --- | --- |

(4)

Tämän menettelyn lisäksi polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta (5). Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavat toimenpiteet laajennettiin koskemaan saman tuotteen Taiwanista (6), Indonesiasta (7), Sri Lankasta (8) ja Filippiineiltä (9) lähetettyä tuontia. Komissio käynnisti 3 päivänä syyskuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavien ja Taiwania, Indonesiaa, Sri Lankaa ja Filippiinejä koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (10). Thaimaasta tapahtuvaa vientiä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo on päättynyt.

| (5) | Tammikuussa 2013 otettiin käyttöön toimenpiteitä, jotka koskevat Venäjältä ja Turkista (11) peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. |
| --- | --- |

(5)

Tammikuussa 2013 otettiin käyttöön toimenpiteitä, jotka koskevat Venäjältä ja Turkista (11) peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 8 päivänä helmikuuta 2013 ilmoituksen (12) Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 8 päivänä helmikuuta 2013 ilmoituksen (12) Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä.

| (7) | Kesäkuun 26 päivänä 2013 komissio vastaanotti pyynnön kyseisiä toimenpiteitä koskevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Kesäkuun 26 päivänä 2013 komissio vastaanotti pyynnön kyseisiä toimenpiteitä koskevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (8) | Pyynnön esitti teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(8)

Pyynnön esitti teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.

| (9) | Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(9)

Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

| (10) | Komissio käynnisti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun 15 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (13). |
| --- | --- |

(10)

Komissio käynnisti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun 15 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (13).

1.4   Asianomaiset osapuolet

| (11) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä Korean ja Malesian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä. |
| --- | --- |

(11)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä Korean ja Malesian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.

| (12) | Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. |
| --- | --- |

(12)

Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.

1.4.1   Otanta

| (13) | Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen unionin tuottajista, tuojista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen unionin tuottajista, tuojista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

a)   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (14) | Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se oli valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Otos valittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionissa toteutuneiden samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella varmistaen maantieteellinen jakauma, ja se muodostui neljästä unionin tuottajasta tai unionin tuottajien ryhmästä (viisi yksittäistä yritystä), jotka sijaitsevat Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Romaniassa ja Itävallassa. Huomautuksia ei esitetty, ja alustavasti valitut yritykset sisältyivät lopulliseen otokseen. |
| --- | --- |

(14)

Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se oli valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Otos valittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionissa toteutuneiden samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella varmistaen maantieteellinen jakauma, ja se muodostui neljästä unionin tuottajasta tai unionin tuottajien ryhmästä (viisi yksittäistä yritystä), jotka sijaitsevat Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Romaniassa ja Itävallassa. Huomautuksia ei esitetty, ja alustavasti valitut yritykset sisältyivät lopulliseen otokseen.

| (15) | Menettelyn käynnistämisen jälkeen komission oli kuitenkin jätettävä otoksen ulkopuolelle kaksi unionin tuottajaa, koska ne eivät toimineet yhteistyössä. Kahden jäljelle jääneen yrityksen/yritysryhmän (kolme yksittäistä yritystä) osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia ja niillä on tuotantolaitoksia kolmessa eri maassa. Näin ollen muutetun otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(15)

Menettelyn käynnistämisen jälkeen komission oli kuitenkin jätettävä otoksen ulkopuolelle kaksi unionin tuottajaa, koska ne eivät toimineet yhteistyössä. Kahden jäljelle jääneen yrityksen/yritysryhmän (kolme yksittäistä yritystä) osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia ja niillä on tuotantolaitoksia kolmessa eri maassa. Näin ollen muutetun otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa.

b)   Tuojia koskeva otanta

| (16) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(16)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

c)   Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (17) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Korean tasavallan EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä. |
| --- | --- |

(17)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Korean tasavallan EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

| (18) | Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa ja osallistumaan otokseen. Sen vuoksi katsottiin, että korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ei ollut tarpeellinen. |
| --- | --- |

(18)

Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa ja osallistumaan otokseen. Sen vuoksi katsottiin, että korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ei ollut tarpeellinen.

d)   Malesiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

| (19) | Malesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio ei katsonut vireillepanoilmoituksessa, että niitä koskeva otanta on tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Malesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio ei katsonut vireillepanoilmoituksessa, että niitä koskeva otanta on tarpeen.

| (20) | Komissio pyysi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Lisäksi komissio pyysi Malesian EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio pyysi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Lisäksi komissio pyysi Malesian EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

1.4.2   Kyselyvastaukset

| (21) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille unionin yrityksille, yhteistyössä toimivalle korealaiselle yritykselle ja kaikille tiedossa oleville malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(21)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille unionin yrityksille, yhteistyössä toimivalle korealaiselle yritykselle ja kaikille tiedossa oleville malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille.

| (22) | Yksi unionin tuottaja ei palauttanut kyselylomaketta lainkaan, ja yksi toimitti vain osittaisen vastauksen eikä vastannut puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Nämä kaksi unionin tuottajaa jätettiin näin ollen otoksen ulkopuolelle (ks. edellä oleva 15 kappale). Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen. Malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksikään ei palauttanut kyselylomaketta. |
| --- | --- |

(22)

Yksi unionin tuottaja ei palauttanut kyselylomaketta lainkaan, ja yksi toimitti vain osittaisen vastauksen eikä vastannut puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Nämä kaksi unionin tuottajaa jätettiin näin ollen otoksen ulkopuolelle (ks. edellä oleva 15 kappale). Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen. Malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksikään ei palauttanut kyselylomaketta.

1.4.3   Tarkastuskäynnit

| (23) | Komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Tarkastuskäynnit tehtiin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Siekman Fittings, Lohne, Saksa; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Tarkastuskäynnit tehtiin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Siekman Fittings, Lohne, Saksa;

| — | Vallourec Fittings SA, Ranska. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings SA, Ranska.

| | Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | TK Corporation, Busan. |
| --- | --- | --- |

Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

—

TK Corporation, Busan.

1.5   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (24) | Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(24)

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

| (25) | Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(25)

Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.6   Ilmoittaminen osapuolille

| (26) | Komissio ilmoitti 12 päivänä syyskuuta 2014 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(26)

Komissio ilmoitti 12 päivänä syyskuuta 2014 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (27) | Tarkastelun kohteena ovat Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitososat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm, jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’putkien liitososat’. |
| --- | --- |

(27)

Tarkastelun kohteena ovat Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitososat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm, jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’putkien liitososat’.

2.2   Samankaltainen tuote

| (28) | Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että asianomaisissa maissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä ja/tai unioniin ja/tai muille vientimarkkinoille viedyllä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin unionin tuotannonalan unionissa myymillä tuotteilla. |
| --- | --- |

(28)

Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että asianomaisissa maissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä ja/tai unioniin ja/tai muille vientimarkkinoille viedyllä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin unionin tuotannonalan unionissa myymillä tuotteilla.

| (29) | Komissio katsoi, että kyseinen tuote on näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoi, että kyseinen tuote on näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote.

3.   POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (30) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti asianomaisista maisten tapahtuvan polkumyynnin toistumiseen. |
| --- | --- |

(30)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti asianomaisista maisten tapahtuvan polkumyynnin toistumiseen.

3.1   Korean tasavalta

3.1.1   Alustavat huomautukset

| (31) | Yksi suurimmista korealaisista putkien liitososien tuottajista, TK Corporation, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisen yhteistyössä toimineen yrityksen osuus Koreasta tulevasta putkien liitososien tuonnista oli 25–40 prosenttia (tarkkaa lukua ei anneta luottamuksellisuussyistä). TK Corporation palautti kyselylomakkeen komissiolle ja antoi tietoja kotimarkkina- ja vientimyynnistään sekä tuotantokustannuksistaan. Ottaen huomioon kyseisen yrityksen osuus Koreasta tapahtuvasta putkien liitososien viennistä komissio katsoi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tapahtuvan polkumyynnin analyysi ja osa toistumista koskevasta analyysista voitiin tehdä yrityksen antamien tietojen perusteella. TK Corporationin antama vastaus tarkastettiin. |
| --- | --- |

(31)

Yksi suurimmista korealaisista putkien liitososien tuottajista, TK Corporation, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisen yhteistyössä toimineen yrityksen osuus Koreasta tulevasta putkien liitososien tuonnista oli 25–40 prosenttia (tarkkaa lukua ei anneta luottamuksellisuussyistä). TK Corporation palautti kyselylomakkeen komissiolle ja antoi tietoja kotimarkkina- ja vientimyynnistään sekä tuotantokustannuksistaan. Ottaen huomioon kyseisen yrityksen osuus Koreasta tapahtuvasta putkien liitososien viennistä komissio katsoi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tapahtuvan polkumyynnin analyysi ja osa toistumista koskevasta analyysista voitiin tehdä yrityksen antamien tietojen perusteella. TK Corporationin antama vastaus tarkastettiin.

3.1.2   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (32) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tuotiin unioniin vain vähäisiä määriä putkien liitososia (alle 50 tonnia). Osan tästä määrästä myi ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja TK Corporation. Mainittu määrä ei selvästikään ollut edustava, koska sen osuus TK Corporationin tuotannosta oli alle 0,1 prosenttia. Jäi myös epäselväksi, oliko TK Corporationin tuonnista maksettu polkumyyntitulli, mikä herättää epäilyjä siitä, oliko tavara tosiasiallisesti saapunut unionin tullialueelle. Lisäksi kyseinen myynti oli tarkoitettu kolmea tiettyä hanketta varten, jossa liitososia koskivat erityisvaatimukset (mistä syystä myynti ei ollut edustavaa), ja myynti tapahtui ”pakettina” muiden (pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen) liitososien kanssa. Edellä mainituista syistä TK Corporationilta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulevan putkien liitososien tuonnin perusteella ei voitu tehdä mielekästä analyysia polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(32)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tuotiin unioniin vain vähäisiä määriä putkien liitososia (alle 50 tonnia). Osan tästä määrästä myi ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja TK Corporation. Mainittu määrä ei selvästikään ollut edustava, koska sen osuus TK Corporationin tuotannosta oli alle 0,1 prosenttia. Jäi myös epäselväksi, oliko TK Corporationin tuonnista maksettu polkumyyntitulli, mikä herättää epäilyjä siitä, oliko tavara tosiasiallisesti saapunut unionin tullialueelle. Lisäksi kyseinen myynti oli tarkoitettu kolmea tiettyä hanketta varten, jossa liitososia koskivat erityisvaatimukset (mistä syystä myynti ei ollut edustavaa), ja myynti tapahtui ”pakettina” muiden (pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen) liitososien kanssa. Edellä mainituista syistä TK Corporationilta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulevan putkien liitososien tuonnin perusteella ei voitu tehdä mielekästä analyysia polkumyynnistä.

| (33) | Päätelmästä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation totesi, että komission polkumyyntiä koskevan analyysin olisi pitänyt perustua yrityksen unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin seuraavista syistä: i) yrityksen vientimyynti unioniin tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli merkittävä ja siten edustavaa, koska se sisälsi ”polkumyyntitullista huolimatta peräti 26 laskua ja 282 yksittäistä myyntitapahtumaa”; ii) polkumyyntitullimaksuihin liittyy epäselvyyksiä, koska osa myynnistä (joka on tarkoitettu offshore-hankkeeseen) ei ole polkumyyntitullin alaista ja toisaalta koska tuojat eivät aina maksaneet polkumyyntitullia tarkastelua koskevalla ajanjaksolla tapahtuneesta muusta myynnistä kyseisten tuotteiden virheellisen luokittelun seurauksena, minkä vuoksi tuojat eivät olleet tietoisia siitä, että niistä olisi pitänyt maksaa polkumyyntitulli. Tuojille on ilmoitettu tästä virheestä, ja ne ovat nyt maksaneet kyseiset polkumyyntitullit takautuvasti; ja iii) unioniin suuntautuvan vientimyynnin olosuhteet olivat tavanomaiset, sillä toimitusajat eivät olleet lyhyemmät eikä velotettuja hintoja ristiinkompensoitu. |
| --- | --- |

(33)

Päätelmästä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation totesi, että komission polkumyyntiä koskevan analyysin olisi pitänyt perustua yrityksen unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin seuraavista syistä: i) yrityksen vientimyynti unioniin tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli merkittävä ja siten edustavaa, koska se sisälsi ”polkumyyntitullista huolimatta peräti 26 laskua ja 282 yksittäistä myyntitapahtumaa”; ii) polkumyyntitullimaksuihin liittyy epäselvyyksiä, koska osa myynnistä (joka on tarkoitettu offshore-hankkeeseen) ei ole polkumyyntitullin alaista ja toisaalta koska tuojat eivät aina maksaneet polkumyyntitullia tarkastelua koskevalla ajanjaksolla tapahtuneesta muusta myynnistä kyseisten tuotteiden virheellisen luokittelun seurauksena, minkä vuoksi tuojat eivät olleet tietoisia siitä, että niistä olisi pitänyt maksaa polkumyyntitulli. Tuojille on ilmoitettu tästä virheestä, ja ne ovat nyt maksaneet kyseiset polkumyyntitullit takautuvasti; ja iii) unioniin suuntautuvan vientimyynnin olosuhteet olivat tavanomaiset, sillä toimitusajat eivät olleet lyhyemmät eikä velotettuja hintoja ristiinkompensoitu.

| (34) | Huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. TK Corporation ei kiistänyt, että sen unioniin tapahtuvan viennin määrä oli vähäinen sekä absoluuttisesti että suhteessa yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantoon (alle 0,1 prosenttia). Komissio katsoo kuitenkin, että näin vähäistä määrää, niin suhteellisesti kuin absoluuttisesti ilmaistuna, ei voida pitää edustavana. |
| --- | --- |

(34)

Huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. TK Corporation ei kiistänyt, että sen unioniin tapahtuvan viennin määrä oli vähäinen sekä absoluuttisesti että suhteessa yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantoon (alle 0,1 prosenttia). Komissio katsoo kuitenkin, että näin vähäistä määrää, niin suhteellisesti kuin absoluuttisesti ilmaistuna, ei voida pitää edustavana.

| (35) | Komissio ei voinut toimitettujen asiakirjojen perusteella varmistaa, mikä osuus TK Corporationin väitetystä unioniin suuntautuneesta myynnistä oli loppujen lopuksi luokiteltu ja tuotu asianmukaisesti; myöskään väitettä, jonka mukaan hintoja ei ollut ristiinkompensoitu, ei pystytty todentamaan eikä siten hyväksymään, sillä väitettä tukevat asiakirjat toimitettiin vasta tarkastuskäynnin jälkeen. Edellä 34 kappaleessa esitetyn päätelmän mukaisesti komission ei kuitenkaan kummassakaan tapauksessa ole tarpeen antaa lopullista päätelmää, koska edes koko ilmoitettu TK Corporationin unioniin suuntautuva myyntimäärä ei ole tarpeeksi edustava. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ei voinut toimitettujen asiakirjojen perusteella varmistaa, mikä osuus TK Corporationin väitetystä unioniin suuntautuneesta myynnistä oli loppujen lopuksi luokiteltu ja tuotu asianmukaisesti; myöskään väitettä, jonka mukaan hintoja ei ollut ristiinkompensoitu, ei pystytty todentamaan eikä siten hyväksymään, sillä väitettä tukevat asiakirjat toimitettiin vasta tarkastuskäynnin jälkeen. Edellä 34 kappaleessa esitetyn päätelmän mukaisesti komission ei kuitenkaan kummassakaan tapauksessa ole tarpeen antaa lopullista päätelmää, koska edes koko ilmoitettu TK Corporationin unioniin suuntautuva myyntimäärä ei ole tarpeeksi edustava.

| (36) | Näin ollen komissio vahvistaa, että TK Corporationin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voida käyttää mielekkään polkumyyntianalyysin perustana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(36)

Näin ollen komissio vahvistaa, että TK Corporationin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voida käyttää mielekkään polkumyyntianalyysin perustana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

3.1.3   Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä

| (37) | Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Koreassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(37)

Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Koreassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.1.3.1   Vienti Koreasta muihin kohteisiin

| (38) | Koska putkien liitososien tuonti Koreasta unioniin oli vähäistä ja mainitun myynnin hintatiedot eivät ole luotettavia (ks. 32–36 kappale), komissio katsoi, että olisi käytettävä Koreasta muihin maihin suuntautuvan putkien liitososien myynnin tietoja, kun arvioidaan unioniin suuntautuvan viennin todennäköisiä hintoja siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(38)

Koska putkien liitososien tuonti Koreasta unioniin oli vähäistä ja mainitun myynnin hintatiedot eivät ole luotettavia (ks. 32–36 kappale), komissio katsoi, että olisi käytettävä Koreasta muihin maihin suuntautuvan putkien liitososien myynnin tietoja, kun arvioidaan unioniin suuntautuvan viennin todennäköisiä hintoja siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.

| (39) | Katsottiin aiheelliseksi tarkastella ensin Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuvaa myyntiä, koska kyseiset markkinat ovat — toisin kuin muut Korean vientikohteet — samansuuruiset kuin unionin markkinat ja niillä on sekä lukuisia koimaisia tuottajia että paljon tuontia ja alhaiset tuontitullit, mikä tekee niistä hyvin kilpaillut markkinat. Yhdysvallat on myös niin koko Korean kuin TK Corporationinkin tärkeimpiä vientikohteita. |
| --- | --- |

(39)

Katsottiin aiheelliseksi tarkastella ensin Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuvaa myyntiä, koska kyseiset markkinat ovat — toisin kuin muut Korean vientikohteet — samansuuruiset kuin unionin markkinat ja niillä on sekä lukuisia koimaisia tuottajia että paljon tuontia ja alhaiset tuontitullit, mikä tekee niistä hyvin kilpaillut markkinat. Yhdysvallat on myös niin koko Korean kuin TK Corporationinkin tärkeimpiä vientikohteita.

| (40) | Tutkimuksessa tutkittiin lisäksi kaikki muu Koreasta tapahtuva putkien liitososien vientimyynti. |
| --- | --- |

(40)

Tutkimuksessa tutkittiin lisäksi kaikki muu Koreasta tapahtuva putkien liitososien vientimyynti.

| (41) | Polkumyyntilaskelmat tehtiin sekä Yhdysvaltojen että kaikkien muiden vientikohteiden osalta (paitsi unionin osalta 32–36 kappaleessa esitetyistä syistä). |
| --- | --- |

(41)

Polkumyyntilaskelmat tehtiin sekä Yhdysvaltojen että kaikkien muiden vientikohteiden osalta (paitsi unionin osalta 32–36 kappaleessa esitetyistä syistä).

a)   Normaaliarvo

| (42) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti TK Corporationin normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella silloin, kun se oli mahdollista. |
| --- | --- |

(42)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti TK Corporationin normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella silloin, kun se oli mahdollista.

| (43) | Niiden tuotelajien osalta, joiden kohdalla tämä ei ollut mahdollista, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Niiden tuotelajien osalta, joiden kohdalla tämä ei ollut mahdollista, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (44) | Perustana käytettiin TK Corporationin kyselylomakkeessa ilmoittamia todellisia tuotantokustannuksia eli todellisia tuotantokustannuksia, joihin oli lisätty todelliset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Perustana käytettiin TK Corporationin kyselylomakkeessa ilmoittamia todellisia tuotantokustannuksia eli todellisia tuotantokustannuksia, joihin oli lisätty todelliset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

b)   Vientihinta

| (45) | Kuten 32–36 kappaleessa selitettiin, TK Corporationin unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa, minkä vuoksi vientihintojen perustana käytettiin sen vientiä kolmansien maiden markkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Kuten 32–36 kappaleessa selitettiin, TK Corporationin unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa, minkä vuoksi vientihintojen perustana käytettiin sen vientiä kolmansien maiden markkinoille.

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin TK Corporationin vientihintaa muihin maihin, ja sitä oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle ottamalla huomioon soveltuvin osin muun muassa kuljetuskustannukset, tullit ja verot. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin TK Corporationin vientihintaa muihin maihin, ja sitä oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle ottamalla huomioon soveltuvin osin muun muassa kuljetuskustannukset, tullit ja verot.

c)   Vertailu ja oikaisut

| (47) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(47)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (48) | Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin tehtiin oikaisuja sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(48)

Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin tehtiin oikaisuja sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi.

| (49) | Tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erottamiseksi toisistaan käytettiin alkuperäisen tuotevalvontakoodimenettelyn (PCN) 11 numeron rakennetta, jolla eri tuotelajit jäsennettiin. Polkumyyntilaskelmat tehtiin käyttäen hiukan yksinkertaistettua 7 numeron PCN-rakennetta. Eritelmiä koskeva standardi ja materiaalin laatuasteet korvattiin yksinkertaistetulla kriteerillä, jolla erotettiin hiiliteräksestä ja seosteräksestä valmistetut tuotteet. Näin tehtiin, koska todettiin, että käytetyissä standardimääritelmissä (kuten ANSI tai EN) oli vain vähän eroavaisuuksia ja materiaalin laatuastejärjestelmä noudatti käytettyä standardia. Tästä syystä yksinkertaistettu järjestelmä nosti vastaavuustasoa polkumyyntilaskelmissa (ja vahinkolaskelmissa) tuhansien tuotevalvontakoodien osalta vääristämättä itse laskelman tulosta. |
| --- | --- |

(49)

Tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erottamiseksi toisistaan käytettiin alkuperäisen tuotevalvontakoodimenettelyn (PCN) 11 numeron rakennetta, jolla eri tuotelajit jäsennettiin. Polkumyyntilaskelmat tehtiin käyttäen hiukan yksinkertaistettua 7 numeron PCN-rakennetta. Eritelmiä koskeva standardi ja materiaalin laatuasteet korvattiin yksinkertaistetulla kriteerillä, jolla erotettiin hiiliteräksestä ja seosteräksestä valmistetut tuotteet. Näin tehtiin, koska todettiin, että käytetyissä standardimääritelmissä (kuten ANSI tai EN) oli vain vähän eroavaisuuksia ja materiaalin laatuastejärjestelmä noudatti käytettyä standardia. Tästä syystä yksinkertaistettu järjestelmä nosti vastaavuustasoa polkumyyntilaskelmissa (ja vahinkolaskelmissa) tuhansien tuotevalvontakoodien osalta vääristämättä itse laskelman tulosta.

| (50) | TK Corporation pyysi, että komissio nostaa alkuperäisen PCN-järjestelmän 16 numeron tasolle, mutta pyyntö evättiin, koska tuote voitiin luokitella tehokkaasti käytetyn järjestelmän avulla. Lisäksi olisi huomattava, että laskettu polkumyyntimarginaali (tai vahinkomarginaali) ei kuitenkaan muuttuisi merkittävästi sen mukaan, perustuuko se 7, 11 tai 16 numeroon, koska TK Corporationin myynnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat huomattavasti eri markkinoilla. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation pyysi, että komissio nostaa alkuperäisen PCN-järjestelmän 16 numeron tasolle, mutta pyyntö evättiin, koska tuote voitiin luokitella tehokkaasti käytetyn järjestelmän avulla. Lisäksi olisi huomattava, että laskettu polkumyyntimarginaali (tai vahinkomarginaali) ei kuitenkaan muuttuisi merkittävästi sen mukaan, perustuuko se 7, 11 tai 16 numeroon, koska TK Corporationin myynnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat huomattavasti eri markkinoilla.

| (51) | Toinen laskemiseen liittyvä seikka koski polkumyyntilaskelmassa käytettävää määrään liittyvää menettelyä. TK Corporation väitti, että koska sen myyntilaskuissa, (potentiaalisten) asiakkaiden ohjehinnoissa ja tilinpidossa käytetään ”kappaleita” määrien ilmoittamiseen, kappaleita olisi käytettävä myös laskelman mittayksikkönä. Kyselylomakkeessa määrä pyydettiin ilmoittamaan painona, mutta osasta myyntiä TK Corporation ilmoitti määrän kappaleina. Tällaisen myynnin muuntamisen kappaleista painoksi teki TK Corporation puutteita koskevan prosessin yhteydessä. Komissio päätti, että painon ilmoittaminen on paras menettelytapa seuraavista syistä:






  — | Kappalemäärän käyttäminen mittayksikkönä voisi johtaa vääristymiin keskimääräisessä yksikköhinnassa, sillä kappalemäärä ei ilmaise yhden kappaleen painoa, mikä on tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa merkittävä kustannustekijä (ja siten hintatekijä). |
| --- | --- | --- |

(51)

Toinen laskemiseen liittyvä seikka koski polkumyyntilaskelmassa käytettävää määrään liittyvää menettelyä. TK Corporation väitti, että koska sen myyntilaskuissa, (potentiaalisten) asiakkaiden ohjehinnoissa ja tilinpidossa käytetään ”kappaleita” määrien ilmoittamiseen, kappaleita olisi käytettävä myös laskelman mittayksikkönä. Kyselylomakkeessa määrä pyydettiin ilmoittamaan painona, mutta osasta myyntiä TK Corporation ilmoitti määrän kappaleina. Tällaisen myynnin muuntamisen kappaleista painoksi teki TK Corporation puutteita koskevan prosessin yhteydessä. Komissio päätti, että painon ilmoittaminen on paras menettelytapa seuraavista syistä:

—

Kappalemäärän käyttäminen mittayksikkönä voisi johtaa vääristymiin keskimääräisessä yksikköhinnassa, sillä kappalemäärä ei ilmaise yhden kappaleen painoa, mikä on tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa merkittävä kustannustekijä (ja siten hintatekijä).

| — | Paino tarvitaan vahinkolaskelmia varten, koska unionin tuottajat käyttävät painoa ja olisi epäasianmukaista käyttää eri menetelmää polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa (hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa). |
| --- | --- |

—

Paino tarvitaan vahinkolaskelmia varten, koska unionin tuottajat käyttävät painoa ja olisi epäasianmukaista käyttää eri menetelmää polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa (hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa).

| — | Sekä unionin tullitoimipaikoissa että Korean vientilastoissa määrä ilmoitetaan tarkasteltavana olevan tuotteen painona. |
| --- | --- |

—

Sekä unionin tullitoimipaikoissa että Korean vientilastoissa määrä ilmoitetaan tarkasteltavana olevan tuotteen painona.

| (52) | Lisäksi olisi huomattava, että lasketut polkumyyntimarginaalit eivät pääosin tuntuneet muuttuvan merkittävästi sen mukaan, perustuivatko ne kappaleisiin, koska TK Corporationin myynnin keskimääräisten hintojen todettiin vaihtelevan huomattavasti eri markkinoilla. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi olisi huomattava, että lasketut polkumyyntimarginaalit eivät pääosin tuntuneet muuttuvan merkittävästi sen mukaan, perustuivatko ne kappaleisiin, koska TK Corporationin myynnin keskimääräisten hintojen todettiin vaihtelevan huomattavasti eri markkinoilla.

| (53) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation esitti uudelleen huomautuksensa siitä, että komission olisi pitänyt käyttää polkumyyntilaskelmissaan kappalemäärää painon sijaan. Yksi perusteluista oli se, että TK Corporationin myynti- ja kustannustiedot ilmoitetaan kappaleina, ja näin ollen muuntaminen painoksi johtaisi vääristymiin polkumyyntilaskelmissa. |
| --- | --- |

(53)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation esitti uudelleen huomautuksensa siitä, että komission olisi pitänyt käyttää polkumyyntilaskelmissaan kappalemäärää painon sijaan. Yksi perusteluista oli se, että TK Corporationin myynti- ja kustannustiedot ilmoitetaan kappaleina, ja näin ollen muuntaminen painoksi johtaisi vääristymiin polkumyyntilaskelmissa.

| (54) | Vertailukelpoisuudesta unionin tuotannonalaan TK Corporation totesi, että komissio ei laskenut vahinkomarginaalia ja että polkumyyntimarginaalia varten ei ole tarpeen tehdä vertailua unionin tuotannonalan kustannusten ja myyntitietojen osalta. Lisäksi TK Corporation väitti, että myyntitapahtumissa käytetty (myös unionin tuotannonalan käyttämä) mittayksikkö on kappale eikä kilogramma tai tonni. |
| --- | --- |

(54)

Vertailukelpoisuudesta unionin tuotannonalaan TK Corporation totesi, että komissio ei laskenut vahinkomarginaalia ja että polkumyyntimarginaalia varten ei ole tarpeen tehdä vertailua unionin tuotannonalan kustannusten ja myyntitietojen osalta. Lisäksi TK Corporation väitti, että myyntitapahtumissa käytetty (myös unionin tuotannonalan käyttämä) mittayksikkö on kappale eikä kilogramma tai tonni.

| (55) | TK Corporation ei myöskään ymmärtänyt, miksi on oleellista, että unionin tullitoimipaikoissa ja Korean vientilastoissa tiedot ilmoitetaan painona. |
| --- | --- |

(55)

TK Corporation ei myöskään ymmärtänyt, miksi on oleellista, että unionin tullitoimipaikoissa ja Korean vientilastoissa tiedot ilmoitetaan painona.

| (56) | Edellä esitettyjä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Ensiksi on tärkeää huomata, että TK Corporation ei toimittanut vaihtoehtoista polkumyyntilaskelmaa, joka olisi perustunut kappalemääriin. Vaikka yritys väittikin, että kappaleisiin perustuva laskelma antaisi tarkemman tuloksen, se ei tosiasiallisesti osoittanut sitä. Komissio toteaa uudelleen, että lasketut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja, kuten 52 kappaleessa selitetään, painon tai kappaleiden perusteella lasketuissa polkumyyntimarginaaleissa ei havaittu merkittäviä eroja. Toisin sanoen on kiistatonta, että laskettiinpa polkumyyntimarginaalit kummalla menetelmällä tahansa, tuloksena oli suuria marginaaleja. Lisäksi on tärkeää muistaa, että TK Corporation muunsi itse kappaleet painoksi myynti- ja kustannustietojensa osalta käyttäen omaa menettelyään. Niin ikään yrityksen omilla verkkosivuilla saatavilla olevassa luettelossa kullekin liitososalle ilmoitetaan likimääräinen paino. |
| --- | --- |

(56)

Edellä esitettyjä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Ensiksi on tärkeää huomata, että TK Corporation ei toimittanut vaihtoehtoista polkumyyntilaskelmaa, joka olisi perustunut kappalemääriin. Vaikka yritys väittikin, että kappaleisiin perustuva laskelma antaisi tarkemman tuloksen, se ei tosiasiallisesti osoittanut sitä. Komissio toteaa uudelleen, että lasketut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja, kuten 52 kappaleessa selitetään, painon tai kappaleiden perusteella lasketuissa polkumyyntimarginaaleissa ei havaittu merkittäviä eroja. Toisin sanoen on kiistatonta, että laskettiinpa polkumyyntimarginaalit kummalla menetelmällä tahansa, tuloksena oli suuria marginaaleja. Lisäksi on tärkeää muistaa, että TK Corporation muunsi itse kappaleet painoksi myynti- ja kustannustietojensa osalta käyttäen omaa menettelyään. Niin ikään yrityksen omilla verkkosivuilla saatavilla olevassa luettelossa kullekin liitososalle ilmoitetaan likimääräinen paino.

| (57) | Unionin tuotannonalan liiketapahtumat ilmoitetaan sekä painona että kappaleina, kuten komission todentamista laskuista käy ilmi. Laskutuksen lisäksi painon ilmoittaminen on menettely, jota käytetään tuotantokapasiteetin, -määrien ja -kustannusten määrittelyssä — eikä pelkästään unionissa vaan kaikkialla maailmassa, myös Koreassa. Raaka-aineet, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon merkittävin kustannustekijä, ostetaan tonneina. Muut tekijät, kuten energiankulutus ja työvoima- ja rahtikustannukset, lasketaan myös painon perusteella. Unionin tuotannonala määrittelee niin ikään asiakkaille vuoden lopussa myönnettävät alennukset asiakkaan ostaman määrän (tonneina) eikä kappalemäärien perusteella. Lisäksi tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli laskettava myös hinnan alittavuuden marginaalit (mikä myös tehtiin, ks. 98–105 kappale), minkä vuoksi 54 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan Korean ja unionin tuotannonalan tietoja ei ole tarpeen verrata, on virheellinen. |
| --- | --- |

(57)

Unionin tuotannonalan liiketapahtumat ilmoitetaan sekä painona että kappaleina, kuten komission todentamista laskuista käy ilmi. Laskutuksen lisäksi painon ilmoittaminen on menettely, jota käytetään tuotantokapasiteetin, -määrien ja -kustannusten määrittelyssä — eikä pelkästään unionissa vaan kaikkialla maailmassa, myös Koreassa. Raaka-aineet, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon merkittävin kustannustekijä, ostetaan tonneina. Muut tekijät, kuten energiankulutus ja työvoima- ja rahtikustannukset, lasketaan myös painon perusteella. Unionin tuotannonala määrittelee niin ikään asiakkaille vuoden lopussa myönnettävät alennukset asiakkaan ostaman määrän (tonneina) eikä kappalemäärien perusteella. Lisäksi tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli laskettava myös hinnan alittavuuden marginaalit (mikä myös tehtiin, ks. 98–105 kappale), minkä vuoksi 54 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan Korean ja unionin tuotannonalan tietoja ei ole tarpeen verrata, on virheellinen.

| (58) | Tässä tutkimuksessa kerätyt ja käytetyt maailmanlaajuiset tilastot, jotka sisältävät myös Korean vientitilastot ja unionin tullitilastot, ilmaistaan painona. Niitä käytettiin muun muassa analysoitaessa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Koreasta unioniin ja kolmansiin maihin. Jotta voitiin määrittää TK Corporationin osuus tästä viennistä ja verrata sen myyntimääriä unioniin kyselyvastauksessa ilmoitettuihin määriin, oli tarpeen muuntaa TK Corporationin tiedot painoksi, sillä Korean vientitilastojen ja unionin tullitilastojen muuntaminen kappaleiksi ei olisi ollut mahdollista. |
| --- | --- |

(58)

Tässä tutkimuksessa kerätyt ja käytetyt maailmanlaajuiset tilastot, jotka sisältävät myös Korean vientitilastot ja unionin tullitilastot, ilmaistaan painona. Niitä käytettiin muun muassa analysoitaessa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Koreasta unioniin ja kolmansiin maihin. Jotta voitiin määrittää TK Corporationin osuus tästä viennistä ja verrata sen myyntimääriä unioniin kyselyvastauksessa ilmoitettuihin määriin, oli tarpeen muuntaa TK Corporationin tiedot painoksi, sillä Korean vientitilastojen ja unionin tullitilastojen muuntaminen kappaleiksi ei olisi ollut mahdollista.

| (59) | On vielä syytä huomata, että myös aiemmissa tutkimuksissa (kuten alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa ja nykyisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa) ja uudemmissa tutkimuksissa, jotka koskivat saman tuotteen tuontia Venäjältä ja Turkista, käytettiin painoon perustuvaa menettelyä. |
| --- | --- |

(59)

On vielä syytä huomata, että myös aiemmissa tutkimuksissa (kuten alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa ja nykyisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa) ja uudemmissa tutkimuksissa, jotka koskivat saman tuotteen tuontia Venäjältä ja Turkista, käytettiin painoon perustuvaa menettelyä.

| (60) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että väite, jonka mukaan laskelmien olisi perustuttava kappalemääriin, on hylättävä. |
| --- | --- |

(60)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että väite, jonka mukaan laskelmien olisi perustuttava kappalemääriin, on hylättävä.

d)   Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (61) | Tällä tavalla TK Corporationille lasketut polkumyyntimarginaalit olivat vientikohteen mukaan 46 ja 27 prosenttia. |
| --- | --- |

(61)

Tällä tavalla TK Corporationille lasketut polkumyyntimarginaalit olivat vientikohteen mukaan 46 ja 27 prosenttia.

3.1.3.2   Korean tuotantokapasiteetti

| (62) | Komissio ei saanut tutkimuksessa tietoa Korean kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista miltään muulta korealaiselta tuottajalta kuin TK Corporationilta. Tästä syystä komission oli tehtävä päätelmät tältä osin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti; komission käytettävissä olevat tiedot koostuvat näin ollen TK Corporationin toimittamista todennetuista tiedoista, jotka koskivat vain kyseistä yritystä, sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneistä koko maata koskevista tiedoista. |
| --- | --- |

(62)

Komissio ei saanut tutkimuksessa tietoa Korean kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista miltään muulta korealaiselta tuottajalta kuin TK Corporationilta. Tästä syystä komission oli tehtävä päätelmät tältä osin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti; komission käytettävissä olevat tiedot koostuvat näin ollen TK Corporationin toimittamista todennetuista tiedoista, jotka koskivat vain kyseistä yritystä, sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneistä koko maata koskevista tiedoista.

| (63) | TK Corporationin ilmoittamat tiedot käyttämättömästä kapasiteetista todennettiin. Ekstrapoloimalla TK Corporationin ilmoittama käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteessa sen osuuteen Korean kokonaisvientimäärästä komissio laski, että Korean käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä vähintään 15 000 tonnia, joka on noin 25 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tällaisen laskelman yhteydessä on kuitenkin syytä huomata, että tuotannon määrä verrattuna kokonaiskapasiteettiin on suuressa määrin yrityskohtainen, ja vaikka TK Corporation onkin yksi suurimmista korealaisista samankaltaisen tuotteen tuottajista, se on kuitenkin vain yksi monista eikä suinkaan merkittävin. Sen vuoksi komissio vertasi tätä päätelmää pyynnössä esitettyihin tietoihin. |
| --- | --- |

(63)

TK Corporationin ilmoittamat tiedot käyttämättömästä kapasiteetista todennettiin. Ekstrapoloimalla TK Corporationin ilmoittama käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteessa sen osuuteen Korean kokonaisvientimäärästä komissio laski, että Korean käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä vähintään 15 000 tonnia, joka on noin 25 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tällaisen laskelman yhteydessä on kuitenkin syytä huomata, että tuotannon määrä verrattuna kokonaiskapasiteettiin on suuressa määrin yrityskohtainen, ja vaikka TK Corporation onkin yksi suurimmista korealaisista samankaltaisen tuotteen tuottajista, se on kuitenkin vain yksi monista eikä suinkaan merkittävin. Sen vuoksi komissio vertasi tätä päätelmää pyynnössä esitettyihin tietoihin.

| (64) | Pyynnössä esitetyt tiedot käyttämättömästä kapasiteetista perustuivat pyynnön esittäjän arvioihin kaikkien korealaisten tuottajien kapasiteetista ja tuotantoluvuista. Kolmen suurimman tuottajan tuotantokapasiteetin arvioinnissa käytettiin julkisesti saatavilla olevia tietoja. Muiden (paljon pienempien) korealaisten tuottajien osalta julkisia tietoja ei ollut saatavilla, minkä vuoksi pyynnön esittäjä käytti muita kohtuullisia menetelmiä niiden tuotantokapasiteetin arviointiin. Lisäksi pyynnön esittäjä otti käyttämättömän kapasiteetin arvioinnissa huomioon tietyntasoisen kotimaisen kulutuksen, tuonnin Koreaan ja viennin Koreasta. Sekä tuotantokapasiteetin että käyttämättömän kapasiteetin osalta tehtiin asianmukaisia vähennyksiä sellaisten tuotelajien tuotannon huomioon ottamiseksi, jotka eivät kuulu kyseessä olevan tuotemääritelmän piiriin. Näiden tietojen kokonaisuutta pidettiin selkeästi kattavampana ja tyhjentävämpänä kuin 63 kappaleessa tarkoitettuja tietoja. Ei ole saatu huomautuksia, joissa nämä luvut kiistettäisiin. Näin ollen käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella Korean käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan 119 300 tonnia, mikä jo sinänsä on kaksinkertainen määrä verrattuna unionin markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(64)

Pyynnössä esitetyt tiedot käyttämättömästä kapasiteetista perustuivat pyynnön esittäjän arvioihin kaikkien korealaisten tuottajien kapasiteetista ja tuotantoluvuista. Kolmen suurimman tuottajan tuotantokapasiteetin arvioinnissa käytettiin julkisesti saatavilla olevia tietoja. Muiden (paljon pienempien) korealaisten tuottajien osalta julkisia tietoja ei ollut saatavilla, minkä vuoksi pyynnön esittäjä käytti muita kohtuullisia menetelmiä niiden tuotantokapasiteetin arviointiin. Lisäksi pyynnön esittäjä otti käyttämättömän kapasiteetin arvioinnissa huomioon tietyntasoisen kotimaisen kulutuksen, tuonnin Koreaan ja viennin Koreasta. Sekä tuotantokapasiteetin että käyttämättömän kapasiteetin osalta tehtiin asianmukaisia vähennyksiä sellaisten tuotelajien tuotannon huomioon ottamiseksi, jotka eivät kuulu kyseessä olevan tuotemääritelmän piiriin. Näiden tietojen kokonaisuutta pidettiin selkeästi kattavampana ja tyhjentävämpänä kuin 63 kappaleessa tarkoitettuja tietoja. Ei ole saatu huomautuksia, joissa nämä luvut kiistettäisiin. Näin ollen käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella Korean käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan 119 300 tonnia, mikä jo sinänsä on kaksinkertainen määrä verrattuna unionin markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.1.3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (65) | On syytä muistaa, että putkien liitososia käytetään pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuudessa, rakentamisessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Mikään käytettävissä olevista tiedoista ei viittaa näiden sektorien huomattavaan kasvuun Koreassa, ja siksi katsotaan Korean kotimarkkinat pysyvät varsin vakaina tulevina vuosina eivätkä tarjoava huomattavia kasvumahdollisuuksia korealaisille putkien liitososille. Korean lisäksi näiden tuotannonalojen päävientimarkkinat ovat unioni, Yhdysvallat, Lähi-idän maat ja Kaakkois-Aasia. Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot eivät anna aihetta olettaa, että kyseisten markkinoiden kysyntä vähenisi tai kasvaisi merkittävässä määrin tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(65)

On syytä muistaa, että putkien liitososia käytetään pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuudessa, rakentamisessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Mikään käytettävissä olevista tiedoista ei viittaa näiden sektorien huomattavaan kasvuun Koreassa, ja siksi katsotaan Korean kotimarkkinat pysyvät varsin vakaina tulevina vuosina eivätkä tarjoava huomattavia kasvumahdollisuuksia korealaisille putkien liitososille. Korean lisäksi näiden tuotannonalojen päävientimarkkinat ovat unioni, Yhdysvallat, Lähi-idän maat ja Kaakkois-Aasia. Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot eivät anna aihetta olettaa, että kyseisten markkinoiden kysyntä vähenisi tai kasvaisi merkittävässä määrin tulevina vuosina.

| (66) | Koreasta viedään jo suuria määriä Yhdysvaltoihin, Lähi-idän maihin ja Kaakkois-Aasiaan, minkä vuoksi nämä markkinat eivät tarjoa merkittävää kasvupotentiaalia Korean tuotannonalalle. On myös syytä muistaa, että vienti Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuu merkittävällä polkumyynnillä (46 prosenttia). Unionin markkinat, jotka ovat maailmanlaajuisesti yhdet suurimmista markkinoista, ovat siksi houkuttelevat kasvumarkkinat, jos toimenpiteet kumotaan, koska nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole vielä pystyneet täysin hyödyntämään niiden potentiaalia. |
| --- | --- |

(66)

Koreasta viedään jo suuria määriä Yhdysvaltoihin, Lähi-idän maihin ja Kaakkois-Aasiaan, minkä vuoksi nämä markkinat eivät tarjoa merkittävää kasvupotentiaalia Korean tuotannonalalle. On myös syytä muistaa, että vienti Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuu merkittävällä polkumyynnillä (46 prosenttia). Unionin markkinat, jotka ovat maailmanlaajuisesti yhdet suurimmista markkinoista, ovat siksi houkuttelevat kasvumarkkinat, jos toimenpiteet kumotaan, koska nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole vielä pystyneet täysin hyödyntämään niiden potentiaalia.

| (67) | Koon ja markkinaolosuhteiden kannalta Yhdysvaltojen ja unionin markkinat ovat samanlaiset. Molemmilla markkinoilla on suuri määrä kotimaisia tuottajia, ja tuonnilla on merkittävä markkinaosuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla (kun otetaan huomioon sekä unionin tuottajien kokonaismyynti että unioniin tullut tuonti) oli 2 600 euroa/tonni. Keskimääräinen unionin markkinoiden hinta on siten samantasoinen kun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltojen markkinoilla saama hinta (2 700 euroa/tonni) sillä erotuksella, että Yhdysvalloissa niihin ei sovelleta polkumyyntitullia. Koreasta unioniin suuntautuvan myynnin vähäisyys tällä hetkellä johtuu sen vuoksi todennäköisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kohdistuvista voimassa olevista toimenpiteistä. On syytä muistaa, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvallat olivat korealaisten viejien suurin vientimarkkina. Tämä osoittaa, että unioni olisi houkutteleva markkina korealaisille viejille, ja jos tullit kumotaan, voidaan olettaa, että unionin markkinat houkuttelisivat yhtä suuria tuontimääriä kuin Yhdysvaltojen markkinat. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta peräisin olevien putkien liitososien osuus kaikesta putkien liitososien tuonnista Yhdysvaltoihin oli 20–25 prosenttia, ja niiden markkinaosuus Yhdysvaltojen markkinoista oli 10–15 prosenttia (tarkkoja lukuja ei ilmoiteta luottamuksellisuussyistä). Toisin sanoen korealaiset tuottajat todennäköisesti hyödyntävät käytettävissä olevaa ylimääräistä kapasiteettia (ks. 64 kappale) päästäkseen takaisin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(67)

Koon ja markkinaolosuhteiden kannalta Yhdysvaltojen ja unionin markkinat ovat samanlaiset. Molemmilla markkinoilla on suuri määrä kotimaisia tuottajia, ja tuonnilla on merkittävä markkinaosuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla (kun otetaan huomioon sekä unionin tuottajien kokonaismyynti että unioniin tullut tuonti) oli 2 600 euroa/tonni. Keskimääräinen unionin markkinoiden hinta on siten samantasoinen kun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltojen markkinoilla saama hinta (2 700 euroa/tonni) sillä erotuksella, että Yhdysvalloissa niihin ei sovelleta polkumyyntitullia. Koreasta unioniin suuntautuvan myynnin vähäisyys tällä hetkellä johtuu sen vuoksi todennäköisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kohdistuvista voimassa olevista toimenpiteistä. On syytä muistaa, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvallat olivat korealaisten viejien suurin vientimarkkina. Tämä osoittaa, että unioni olisi houkutteleva markkina korealaisille viejille, ja jos tullit kumotaan, voidaan olettaa, että unionin markkinat houkuttelisivat yhtä suuria tuontimääriä kuin Yhdysvaltojen markkinat. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta peräisin olevien putkien liitososien osuus kaikesta putkien liitososien tuonnista Yhdysvaltoihin oli 20–25 prosenttia, ja niiden markkinaosuus Yhdysvaltojen markkinoista oli 10–15 prosenttia (tarkkoja lukuja ei ilmoiteta luottamuksellisuussyistä). Toisin sanoen korealaiset tuottajat todennäköisesti hyödyntävät käytettävissä olevaa ylimääräistä kapasiteettia (ks. 64 kappale) päästäkseen takaisin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (68) | Kuten edellä 39 kappaleessa selitetään, Yhdysvaltojen lisäksi ei olemassa toista Korean vientikohdetta, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettava analyysi unionin markkinoiden kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi tässä analyysissä ei katsota, että kaiken muihin kohteisiin kuin unioniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuneen vientimyynnin yhdistäminen antaisi tulokseksi luotettavat keskimääräiset hinnat, koska näillä (paljon pienemmillä) markkinoilla vallitsee erilaiset olosuhteet. Kun otetaan huomioon edellä kuvatut tähän analyysiin kohdistuvat rajoitukset ja mainittujen ”muiden markkinoiden” lähitulevaisuuden kasvupotentiaalin puuttuminen, ei voida olettaa, että nämä markkinat ottaisivat vastaan huomattavia määriä lisätuontia Koreasta. |
| --- | --- |

(68)

Kuten edellä 39 kappaleessa selitetään, Yhdysvaltojen lisäksi ei olemassa toista Korean vientikohdetta, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettava analyysi unionin markkinoiden kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi tässä analyysissä ei katsota, että kaiken muihin kohteisiin kuin unioniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuneen vientimyynnin yhdistäminen antaisi tulokseksi luotettavat keskimääräiset hinnat, koska näillä (paljon pienemmillä) markkinoilla vallitsee erilaiset olosuhteet. Kun otetaan huomioon edellä kuvatut tähän analyysiin kohdistuvat rajoitukset ja mainittujen ”muiden markkinoiden” lähitulevaisuuden kasvupotentiaalin puuttuminen, ei voida olettaa, että nämä markkinat ottaisivat vastaan huomattavia määriä lisätuontia Koreasta.

3.1.3.4   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (69) | Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tutkimus osoitti, että Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuva putkien liitososien vientimyynti tapahtui polkumyynnillä; polkumarginaali Yhdysvaltojen osalta oli 46 prosenttia ja muiden kolmansien maiden osalta 27 prosenttia. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tutkimus osoitti, että Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuva putkien liitososien vientimyynti tapahtui polkumyynnillä; polkumarginaali Yhdysvaltojen osalta oli 46 prosenttia ja muiden kolmansien maiden osalta 27 prosenttia.

| (70) | Lisäksi Koreassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jos tämä kapasiteetti käytettäisiin unioniin suuntautuvaan vientiin ja hintakilpailuun unionin tuottajien tai kolmansista maista tulevan merkittävän tuonnin kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Koreassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jos tämä kapasiteetti käytettäisiin unioniin suuntautuvaan vientiin ja hintakilpailuun unionin tuottajien tai kolmansista maista tulevan merkittävän tuonnin kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin.

3.2   Malesia

3.2.1   Alustavat huomautukset

| (71) | Koska yksikään malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, yleisanalyysi oli tehtävä komission muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli tätä varten eri tilastolähteitä. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyistä tuontitilastoista (14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta) saatiin parhaimmat käytettävissä olevat tiedot, joiden perusteella laskettiin unionin markkinoiden tuontimäärät ja -hinnat. Muita lähteitä, kuten Eurostatia, ei käytetty, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei voitu erottaa muista samalla 8 numeron koodilla luokitelluista tuotteista. |
| --- | --- |

(71)

Koska yksikään malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, yleisanalyysi oli tehtävä komission muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli tätä varten eri tilastolähteitä. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyistä tuontitilastoista (14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta) saatiin parhaimmat käytettävissä olevat tiedot, joiden perusteella laskettiin unionin markkinoiden tuontimäärät ja -hinnat. Muita lähteitä, kuten Eurostatia, ei käytetty, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei voitu erottaa muista samalla 8 numeron koodilla luokitelluista tuotteista.

3.2.2   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (72) | 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta kävi ilmi, että Malesiasta ei ollut tuontia unionin markkinoille. Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynti Malesiasta ei jatkunut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(72)

14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta kävi ilmi, että Malesiasta ei ollut tuontia unionin markkinoille. Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynti Malesiasta ei jatkunut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.2.3   Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä

| (73) | Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Malesiassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(73)

Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Malesiassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.2.3.1   Vienti Malesiasta muihin kohteisiin

| (74) | Koska Malesiasta ei tuotu putkien liitososia unionin markkinoille, komission oli käytettävä muuta maata koskevia tietoja. Yhdysvallat katsottiin soveltuvaksi, koska sen markkinat ovat samankokoiset kuin unionin markkinat, kotimaisia tuottajia on paljon mutta myös tuonnin osuus suuri, mistä syystä kyseiset markkinat ovat erittäin kilpaillut. Lisäksi Yhdysvallat on selkeästi suurin Malesiasta peräisin olevan viennin kohde, jonka osuus Malesian viennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 87 prosenttia. Tällaista lähestymistapaa käytettiin jo niin edellisessä Malesiaa koskevassa tutkimuksessa kuin vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa arvioinnissa. |
| --- | --- |

(74)

Koska Malesiasta ei tuotu putkien liitososia unionin markkinoille, komission oli käytettävä muuta maata koskevia tietoja. Yhdysvallat katsottiin soveltuvaksi, koska sen markkinat ovat samankokoiset kuin unionin markkinat, kotimaisia tuottajia on paljon mutta myös tuonnin osuus suuri, mistä syystä kyseiset markkinat ovat erittäin kilpaillut. Lisäksi Yhdysvallat on selkeästi suurin Malesiasta peräisin olevan viennin kohde, jonka osuus Malesian viennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 87 prosenttia. Tällaista lähestymistapaa käytettiin jo niin edellisessä Malesiaa koskevassa tutkimuksessa kuin vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa arvioinnissa.

a)   Normaaliarvo

| (75) | Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyynnössä annettujen tietojen perusteella eli arvioitujen tuotantokustannusten, joihin lisättiin 6 prosenttia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, perusteella ilmaistuna prosentteina noudettuna lähettäjältä -tason kustannuksista. Edellä mainittua prosenttiosuutta pidetään kohtuullisena. Tätä tukee se, että ainoan tässä menettelyssä yhteistyössä toimineen yrityksen (TK Corporation) vastaava luku oli selvästi enemmän kuin 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(75)

Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyynnössä annettujen tietojen perusteella eli arvioitujen tuotantokustannusten, joihin lisättiin 6 prosenttia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, perusteella ilmaistuna prosentteina noudettuna lähettäjältä -tason kustannuksista. Edellä mainittua prosenttiosuutta pidetään kohtuullisena. Tätä tukee se, että ainoan tässä menettelyssä yhteistyössä toimineen yrityksen (TK Corporation) vastaava luku oli selvästi enemmän kuin 6 prosenttia.

b)   Vientihinta

| (76) | Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käyttämällä Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin hintoja, jotka saatiin Yhdysvaltojen tuontitilastoista. |
| --- | --- |

(76)

Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käyttämällä Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin hintoja, jotka saatiin Yhdysvaltojen tuontitilastoista.

c)   Vertailu

| (77) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(77)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (78) | Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin 75 kappaleessa mainitut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voittoprosentti laskettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla eikä niihin sisältynyt sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksia. |
| --- | --- |

(78)

Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin 75 kappaleessa mainitut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voittoprosentti laskettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla eikä niihin sisältynyt sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksia.

d)   Polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (79) | Edellä kuvatun menettelyn, jota käytettiin myös ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, jolla niiden voimassaoloa jatkettiin, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, perusteella laskettu polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(79)

Edellä kuvatun menettelyn, jota käytettiin myös ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, jolla niiden voimassaoloa jatkettiin, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, perusteella laskettu polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.

3.2.3.2   Malesian tuotantokapasiteetti

| (80) | Koska Malesiassa yksikään yritys ei toiminut yhteistyössä, tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista ei toimitettu mitään tietoja. Pyynnössä esitetyt tiedot viittaavat siihen, että Malesiassa kapasiteettia on käytössä kaiken kaikkiaan noin 55 000 tonnia ja käyttämätöntä kapasiteettia on 27 000 tonnia. Tähän määrään johtavassa analyysissä oli jätetty pois muiden tuotteiden tuotantokapasiteetti, ja sitä pidettiin näin ollen kohtuullisena. Malesian 27 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti vastaa noin 40 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Koska Malesiassa yksikään yritys ei toiminut yhteistyössä, tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista ei toimitettu mitään tietoja. Pyynnössä esitetyt tiedot viittaavat siihen, että Malesiassa kapasiteettia on käytössä kaiken kaikkiaan noin 55 000 tonnia ja käyttämätöntä kapasiteettia on 27 000 tonnia. Tähän määrään johtavassa analyysissä oli jätetty pois muiden tuotteiden tuotantokapasiteetti, ja sitä pidettiin näin ollen kohtuullisena. Malesian 27 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti vastaa noin 40 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (81) | Kuten 65 kappaleessa selitetään, tärkeimpien tuotetta käyttävien tuotannonalojen maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen kannalta unionin markkinat ovat yksi putkien liitososien tärkeimmistä markkinoista, eikä tiedossa ole mitään, minkä perusteella voisi odottaa, että markkinat pienenisivät tai kasvaisivat merkittävässä määrin tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(81)

Kuten 65 kappaleessa selitetään, tärkeimpien tuotetta käyttävien tuotannonalojen maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen kannalta unionin markkinat ovat yksi putkien liitososien tärkeimmistä markkinoista, eikä tiedossa ole mitään, minkä perusteella voisi odottaa, että markkinat pienenisivät tai kasvaisivat merkittävässä määrin tulevina vuosina.

| (82) | Tutkimus on osoittanut, että unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat kuin Malesian vientihinnat muilla vientimarkkinoilla, varsinkin Yhdysvaltojen markkinoilla. Keskimääräinen unionin markkinahinta on 2 600 euroa/tonni, kun taas Yhdysvaltojen tilastojen mukaan keskimääräinen Yhdysvaltojen tuontihinta Malesiasta tulevalle tuonnille on 1 600 euroa/tonni. Näin ollen unionin markkinat olisivat houkuttelevat malesialaisille viejille, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä on oleellista, kun otetaan huomioon Malesian käyttämätön kapasiteetti, mutta on myös muistettava, että tällä hetkellä 87 prosenttia Malesian viennistä suuntautuu Yhdysvaltoihin, jossa malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät huomattavasti alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(82)

Tutkimus on osoittanut, että unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat kuin Malesian vientihinnat muilla vientimarkkinoilla, varsinkin Yhdysvaltojen markkinoilla. Keskimääräinen unionin markkinahinta on 2 600 euroa/tonni, kun taas Yhdysvaltojen tilastojen mukaan keskimääräinen Yhdysvaltojen tuontihinta Malesiasta tulevalle tuonnille on 1 600 euroa/tonni. Näin ollen unionin markkinat olisivat houkuttelevat malesialaisille viejille, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä on oleellista, kun otetaan huomioon Malesian käyttämätön kapasiteetti, mutta on myös muistettava, että tällä hetkellä 87 prosenttia Malesian viennistä suuntautuu Yhdysvaltoihin, jossa malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät huomattavasti alhaisempaan hintaan.

3.2.3.4   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (83) | Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Todettiin, että Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuva putkien liitososien myynti tapahtui polkumyynnillä ja että polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Todettiin, että Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuva putkien liitososien myynti tapahtui polkumyynnillä ja että polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.

| (84) | Lisäksi Malesiassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon unionin hintataso, tämä kapasiteetti kohdistetaan todennäköisesti ainakin osittain unioniin suuntautuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan. Voidaan myös olettaa, että siinä tapauksessa suuri osuus Yhdysvaltoihin tapahtuvasta viennistä suunnataan unioniin, koska unionin markkinoiden hinnat ovat korkeammat kuin Yhdysvaltojen markkinoiden hinnat. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi Malesiassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon unionin hintataso, tämä kapasiteetti kohdistetaan todennäköisesti ainakin osittain unioniin suuntautuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan. Voidaan myös olettaa, että siinä tapauksessa suuri osuus Yhdysvaltoihin tapahtuvasta viennistä suunnataan unioniin, koska unionin markkinoiden hinnat ovat korkeammat kuin Yhdysvaltojen markkinoiden hinnat.

3.3   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (85) | Edellä esitettyjen seikkojen eli korkeiden polkumyyntimarginaalien ja kyseisissä maissa käytettävissä olevan suuren käyttämättömän kapasiteetin sekä maiden suuren vientikapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnillä Korean tasavallasta ja Malesiasta tapahtuva tuonti unioniin jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitettyjen seikkojen eli korkeiden polkumyyntimarginaalien ja kyseisissä maissa käytettävissä olevan suuren käyttämättömän kapasiteetin sekä maiden suuren vientikapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnillä Korean tasavallasta ja Malesiasta tapahtuva tuonti unioniin jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (86) | Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut mitään suuria rakenteellisia muutoksia verrattuna tilanteeseen, joka kuvattiin 3 kappaleessa mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/ 2008. Unionissa 22 tuottajan tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(86)

Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut mitään suuria rakenteellisia muutoksia verrattuna tilanteeseen, joka kuvattiin 3 kappaleessa mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/ 2008. Unionissa 22 tuottajan tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (87) | Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 57 736 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun kaikkien unionin tuotannonalasta käytettävissä olevien tietojen perusteella eli otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(87)

Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 57 736 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun kaikkien unionin tuotannonalasta käytettävissä olevien tietojen perusteella eli otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.

| (88) | Tutkimuksessa otokseen kuuluneiden yritysten/yritysryhmien osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia (ks. 15 kappale). Otoksesta saadut tiedot edustavat siten unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(88)

Tutkimuksessa otokseen kuuluneiden yritysten/yritysryhmien osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia (ks. 15 kappale). Otoksesta saadut tiedot edustavat siten unionin tuotannonalaa.

4.2   Unionin kulutus

| (89) | Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella: i) unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan ja ii) tuonti kolmansista maista 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(89)

Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella: i) unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan ja ii) tuonti kolmansista maista 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella.

| (90) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot. |

(90)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

55 497

62 426

58 941

59 992

Indeksi (2010 = 100)

100

112

106

108

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.

| (91) | Vuonna 2011 kulutus kasvoi 12 prosenttia vuoden 2010 tasosta. Kulutus laski uudelleen vuonna 2012 mutta pysyi vuoden 2010 tason yläpuolella (6 % kasvua). Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(91)

Vuonna 2011 kulutus kasvoi 12 prosenttia vuoden 2010 tasosta. Kulutus laski uudelleen vuonna 2012 mutta pysyi vuoden 2010 tason yläpuolella (6 % kasvua). Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 8 prosenttia.

4.3   Tuonti asianomaisista maista

4.3.1   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Korean tasavalta

| (92) | Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(92)

Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.

| (93) | Tuonti Korean tasavallasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Indeksi | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Markkinaosuus | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Indeksi | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot. |

(93)

Tuonti Korean tasavallasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

301

208

204

18

Indeksi

100

69

68

6

Markkinaosuus

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Indeksi

100

62

64

6

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.

| (94) | Tarkastelujaksolla tuonti Korean tasavallasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä väheni edelleen 18 tonniin. Tuonti on ollut vähäistä sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mistä syystä sen voidaan katsoa johtuvan voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(94)

Tarkastelujaksolla tuonti Korean tasavallasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä väheni edelleen 18 tonniin. Tuonti on ollut vähäistä sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mistä syystä sen voidaan katsoa johtuvan voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.

Malesia

| (95) | Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(95)

Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.

| (96) | Tuonti Malesiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Indeksi | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Markkinaosuus | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Indeksi | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot. |

(96)

Tuonti Malesiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

19,4

0,03

0,27

0,13

Indeksi

100

0

1

1

Markkinaosuus

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Indeksi

100

0

1

1

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.

| (97) | Tarkastelujaksolla tuonti Malesiasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Eniten (silti hyvin vähäinen määrä) tuotiin vuonna 2010 (19,4 tonnia), mutta vuoden 2010 jälkeen tuonti käytännöllisesti katsoen loppui. Tuonnin taso on vaihdellut sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mutta ei ole missään vaiheessa yltänyt tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tästä syystä voidaan katsoa, että tuonnin hyvin vähäinen määrä vuonna 2002 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen johtuu voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(97)

Tarkastelujaksolla tuonti Malesiasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Eniten (silti hyvin vähäinen määrä) tuotiin vuonna 2010 (19,4 tonnia), mutta vuoden 2010 jälkeen tuonti käytännöllisesti katsoen loppui. Tuonnin taso on vaihdellut sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mutta ei ole missään vaiheessa yltänyt tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tästä syystä voidaan katsoa, että tuonnin hyvin vähäinen määrä vuonna 2002 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen johtuu voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.

4.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Korean tasavalta

| (98) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se vähäinen määrä, jonka tutkimuksessa yhteistyössä toiminut yritys (TK Corporation) toi unioniin, tapahtui merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla (CIF-hinta). Kuten 32 kappaleessa todetaan, on kuitenkin kyseenalaista, saapuivatko tavarat tosiasiallisesti unionin tullialueelle. |
| --- | --- |

(98)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se vähäinen määrä, jonka tutkimuksessa yhteistyössä toiminut yritys (TK Corporation) toi unioniin, tapahtui merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla (CIF-hinta). Kuten 32 kappaleessa todetaan, on kuitenkin kyseenalaista, saapuivatko tavarat tosiasiallisesti unionin tullialueelle.

| (99) | Joka tapauksessa tuonti Koreasta unioniin oli erittäin vähäistä, sillä sen osuus unionin markkinoista oli ainoastaan 0,03 prosenttia (ks. 32 kappale ja taulukko 2). Koska tuonnin määrä Korean tasavallasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen. |
| --- | --- |

(99)

Joka tapauksessa tuonti Koreasta unioniin oli erittäin vähäistä, sillä sen osuus unionin markkinoista oli ainoastaan 0,03 prosenttia (ks. 32 kappale ja taulukko 2). Koska tuonnin määrä Korean tasavallasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.

| (100) | Sen vuoksi Komissio käytti sen sijaan Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin maihin suuntautuneen viennin hintoja määrittääkseen, mikä hinnan alittavuus olisi ollut, jos korealaiset yritykset myisivät kyseisillä hinnoilla unioniin. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi Komissio käytti sen sijaan Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin maihin suuntautuneen viennin hintoja määrittääkseen, mikä hinnan alittavuus olisi ollut, jos korealaiset yritykset myisivät kyseisillä hinnoilla unioniin.

| (101) | Koska TK Corporationin maailmanlaajuinen vienti on noin 25–40 prosenttia Koreasta peräisin olevasta putkien liitososien kokonaisviennistä, sen myynnin katsottiin edustavan Korean vientimyyntiä. Näin ollen vertailussa käytettiin kyseisiä hintoja. Komissio oikaisi hintoja ylöspäin ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut. |
| --- | --- |

(101)

Koska TK Corporationin maailmanlaajuinen vienti on noin 25–40 prosenttia Koreasta peräisin olevasta putkien liitososien kokonaisviennistä, sen myynnin katsottiin edustavan Korean vientimyyntiä. Näin ollen vertailussa käytettiin kyseisiä hintoja. Komissio oikaisi hintoja ylöspäin ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.

| (102) | Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 17 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta ja 10 prosenttia maailmanlaajuisen myynnin osalta. |
| --- | --- |

(102)

Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 17 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta ja 10 prosenttia maailmanlaajuisen myynnin osalta.

Malesia

| (103) | Yksikään malesialainen yritys ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella tuonti unioniin oli tarkastelua koskevalla ajanjaksolla vähäistä (ks. taulukko 3). Koska tuonnin määrä Malesiasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen. |
| --- | --- |

(103)

Yksikään malesialainen yritys ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella tuonti unioniin oli tarkastelua koskevalla ajanjaksolla vähäistä (ks. taulukko 3). Koska tuonnin määrä Malesiasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.

| (104) | Tästä syystä komissio käytti hinnan alittavuuden määrittämiseen samaa menettelyä kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli vertasi keskenään Malesian vientihintoja Yhdysvaltoihin ja unionin markkinoiden myyntihintoja. Komissio oikaisi hintaa ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut. |
| --- | --- |

(104)

Tästä syystä komissio käytti hinnan alittavuuden määrittämiseen samaa menettelyä kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli vertasi keskenään Malesian vientihintoja Yhdysvaltoihin ja unionin markkinoiden myyntihintoja. Komissio oikaisi hintaa ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.

| (105) | Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 34 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta. Lisäksi komissio vertasi Malesiasta muihin maihin suuntautuneen myynnin hintoja, joiden osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 34 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta. Lisäksi komissio vertasi Malesiasta muihin maihin suuntautuneen myynnin hintoja, joiden osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 28 prosenttia.

4.3.3   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (106) | Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla unioniin tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.

  Taulukko 4


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Määrä (tonnia) | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Indeksi | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Markkinaosuus | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Keskimääräinen hinta | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Indeksi | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Indeksi | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Markkinaosuus | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Keskimääräinen hinta | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Indeksi | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Indeksi | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Markkinaosuus | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Keskimääräinen hinta | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Indeksi | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(106)

Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla unioniin tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.

Taulukko 4

Tuonti kolmansista maista

Maa

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinan kansantasavalta

Määrä (tonnia)

5 618

5 867

6 844

6 589

Indeksi

100

104

122

117

Markkinaosuus

10 %

9 %

12 %

11 %

Keskimääräinen hinta

1 125

1 261

1 544

1 426

Indeksi

100

112

137

127

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

11 668

12 938

11 630

12 036

Indeksi

100

111

100

103

Markkinaosuus

21 %

21 %

20 %

20 %

Keskimääräinen hinta

2 175

2 352

2 437

2 482

Indeksi

100

108

112

114

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

17 286

18 805

18 474

18 625

Indeksi

100

109

107

108

Markkinaosuus

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Keskimääräinen hinta

1 834

2 011

2 106

2 108

Indeksi

100

110

115

115

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

| (107) | Muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 31 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tästä suurin markkinaosuus oli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla — 11 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muu merkittävä tuonti oli peräisin Thaimaasta (4 % unionin markkinoista), Vietnamista (3 %) ja Saudi Arabiasta (ei lainkaan tuontia vuonna 2010, 4 % unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(107)

Muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 31 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tästä suurin markkinaosuus oli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla — 11 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muu merkittävä tuonti oli peräisin Thaimaasta (4 % unionin markkinoista), Vietnamista (3 %) ja Saudi Arabiasta (ei lainkaan tuontia vuonna 2010, 4 % unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

| (108) | Hinta, jolla tämä tuonti saapui unioniin, oli suhteellisen alhainen verrattuna keskimääräisiin unionin tuotannonalan hintoihin varsinkin Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kohdalla. Vaikka Kiinan kansantasavallasta tulevaan tuontiin sovelletaan 58,6 prosentin polkumyyntitullia, kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin kotimainen hinta (ks. taulukko 4). |
| --- | --- |

(108)

Hinta, jolla tämä tuonti saapui unioniin, oli suhteellisen alhainen verrattuna keskimääräisiin unionin tuotannonalan hintoihin varsinkin Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kohdalla. Vaikka Kiinan kansantasavallasta tulevaan tuontiin sovelletaan 58,6 prosentin polkumyyntitullia, kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin kotimainen hinta (ks. taulukko 4).

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

| (109) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(109)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (110) | Vahinkoanalyysiä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen sekä tilastojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietosarjojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(110)

Vahinkoanalyysiä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen sekä tilastojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietosarjojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (111) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(111)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä.

| (112) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat luvut perustuvat ainoastaan kahdelta otokseen kuuluneelta yritykseltä tai yritysryhmältä saatuihin todennettuihin tietoihin. Tästä syystä tiedot esitetään ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta varmistetaan tietojen luottamuksellisuus. |
| --- | --- |

(112)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat luvut perustuvat ainoastaan kahdelta otokseen kuuluneelta yritykseltä tai yritysryhmältä saatuihin todennettuihin tietoihin. Tästä syystä tiedot esitetään ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta varmistetaan tietojen luottamuksellisuus.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (113) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Indeksi | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Indeksi | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Indeksi | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Lähde: Pyyntö. |

(113)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

48 017

52 754

55 787

57 736

Indeksi

100

110

116

120

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

179 912

180 364

180 364

180 364

Indeksi

100

100,3

100,3

100,3

Kapasiteetin käyttöaste

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Indeksi

100

110

116

120

Lähde: Pyyntö.

| (114) | Tuotantomäärä nousi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska unionin kulutus kasvoi vain 8 prosenttia samalla ajanjaksolla, jäljelle jäävä osuus tuotannosta suunnattiin vientiin. |
| --- | --- |

(114)

Tuotantomäärä nousi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska unionin kulutus kasvoi vain 8 prosenttia samalla ajanjaksolla, jäljelle jäävä osuus tuotannosta suunnattiin vientiin.

| (115) | Kapasiteetin käyttöaste näyttää olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhainen (32 %). Edellä olevassa taulukossa ilmoitettu kapasiteetti perustui tämän teollisuudenalan tavanomaisen käytännön ja aiemmissa menettelyissä käytetyn menetelmän mukaisesti teoreettiseen enimmäiskapasiteettiin (kolmivuorotyö, 6 pv/vko ja 48 vko/v). Tosiasiallisesti tuotannonala toimii kuitenkin kaksivuorotyön pohjalta viitenä päivänä viikossa ja 48 viikkoa vuodessa. Tästä syystä ilmoitettu kapasiteetti ei välttämättä kuvasta tarkoin tosiasiallista kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(115)

Kapasiteetin käyttöaste näyttää olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhainen (32 %). Edellä olevassa taulukossa ilmoitettu kapasiteetti perustui tämän teollisuudenalan tavanomaisen käytännön ja aiemmissa menettelyissä käytetyn menetelmän mukaisesti teoreettiseen enimmäiskapasiteettiin (kolmivuorotyö, 6 pv/vko ja 48 vko/v). Tosiasiallisesti tuotannonala toimii kuitenkin kaksivuorotyön pohjalta viitenä päivänä viikossa ja 48 viikkoa vuodessa. Tästä syystä ilmoitettu kapasiteetti ei välttämättä kuvasta tarkoin tosiasiallista kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (116) | Kapasiteetin käyttöaste nousi jonkin verran tarkastelujaksolla. Käyttöasteen nousu 20 prosentilla heijastaa tuotannon määrän kasvua tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(116)

Kapasiteetin käyttöaste nousi jonkin verran tarkastelujaksolla. Käyttöasteen nousu 20 prosentilla heijastaa tuotannon määrän kasvua tarkastelujaksolla.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (117) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Indeksi | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Markkinaosuus | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Indeksi | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Lähde: Pyyntö. |

(117)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

38 185

43 414

40 262

41 350

Indeksi

100

114

105

109

Markkinaosuus

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Indeksi

100

101

99

100

Lähde: Pyyntö.

| (118) | Myyntimäärä unionin markkinoilla nousi 14 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuonna 2010 myytyihin määriin. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat 41 350 tonniin, mikä tarkoitti 9 prosentin kasvua tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(118)

Myyntimäärä unionin markkinoilla nousi 14 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuonna 2010 myytyihin määriin. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat 41 350 tonniin, mikä tarkoitti 9 prosentin kasvua tarkastelujaksolla.

| (119) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana.

4.4.2.3   Kasvu

| (120) | Unionin kulutuksen kohtuullisen kasvun myötä (+ 8 %) unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(120)

Unionin kulutuksen kohtuullisen kasvun myötä (+ 8 %) unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (121) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Indeksi | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Indeksi | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Lähde: Pyyntö. |

(121)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

1 064

1 022

979

957

Indeksi

100

96

92

90

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

45

52

57

60

Indeksi

100

114

126

134

Lähde: Pyyntö.

| (122) | Tarkastelujaksolla työntekijöiden määrä laski asteittain 10 prosenttia. Koska samanaikaisesti tuotanto kasvoi, unionin työvoiman tuottavuus, mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, nousi 34 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(122)

Tarkastelujaksolla työntekijöiden määrä laski asteittain 10 prosenttia. Koska samanaikaisesti tuotanto kasvoi, unionin työvoiman tuottavuus, mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, nousi 34 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (123) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni) | 2 500–3 000 | 2 500–3 000 | 2 400–2 900 | 2 300–2 800 |
| Indeksi | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 3 500–4 000 | 3 300–3 800 | 3 400–3 900 | 3 300–3 800 |
| Indeksi | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot. |

(123)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni)

2 500–3 000

2 500–3 000

2 400–2 900

2 300–2 800

Indeksi

100

100

98

94

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

3 500–4 000

3 300–3 800

3 400–3 900

3 300–3 800

Indeksi

100

94

97

94

Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.

| (124) | Myyntihinnat unionissa pienenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2010–2012 välillä, ja suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(124)

Myyntihinnat unionissa pienenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2010–2012 välillä, ja suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

| (125) | Koska tuotannossa kiinteillä kuluilla on suuri merkitys, tuotannon kasvu 20 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johti tuotannon yksikkökustannusten pienenemiseen. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta laski vastaavasti. |
| --- | --- |

(125)

Koska tuotannossa kiinteillä kuluilla on suuri merkitys, tuotannon kasvu 20 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johti tuotannon yksikkökustannusten pienenemiseen. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta laski vastaavasti.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (126) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskipalkka työntekijää kohti (euroa) | 45 000–50 000 | 50 000–55 000 | 51 000–56 000 | 52 000–57 000 |
| Indeksi | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot. |

(126)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskipalkka työntekijää kohti (euroa)

45 000–50 000

50 000–55 000

51 000–56 000

52 000–57 000

Indeksi

100

107

108

110

Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.

| (127) | Työntekijäkohtaisten keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli tarkastelujaksolla kasvava. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(127)

Työntekijäkohtaisten keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli tarkastelujaksolla kasvava. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat 10 prosenttia.

4.4.3.3   Varastot

| (128) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 5 500–6 000 | 5 000–5 500 | 5 600–6 100 | 6 000–6 500 |
| Indeksi | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 25 %–30 % | 20 %–25 % | 21 %–26 % | 22 %–27 % |
| Indeksi | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot. |

(128)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Varastot

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

5 500–6 000

5 000–5 500

5 600–6 100

6 000–6 500

Indeksi

100

93

104

111

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

25 %–30 %

20 %–25 %

21 %–26 %

22 %–27 %

Indeksi

100

79

83

87

Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.

| (129) | Loppuvarastot laskivat ensin 7 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2010 ja kasvoivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Tuotannon tasoon verrattuna loppuvarastot laskivat 13 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(129)

Loppuvarastot laskivat ensin 7 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2010 ja kasvoivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Tuotannon tasoon verrattuna loppuvarastot laskivat 13 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (130) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 20 %– – 15 % | – 15 %– – 10 % | – 10 %– – 5 % | – 14 %– – 9 % |
| Indeksi | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Kassavirta (euroa) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investoinnit (euroa) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Investointien tuotto | – 25 %– – 20 % | – 45 %– – 40 % | – 40 %– – 35 % | – 45 %– – 40 % |
| Indeksi | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot. |

(130)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 20 %– – 15 %

– 15 %– – 10 %

– 10 %– – 5 %

– 14 %– – 9 %

Indeksi

100

118

151

133

Kassavirta (euroa)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investoinnit (euroa)

100

115

112

105

Investointien tuotto

– 25 %– – 20 %

– 45 %– – 40 %

– 40 %– – 35 %

– 45 %– – 40 %

Indeksi

100

81

64

80

Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.

| (131) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(131)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (132) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita. Vuonna 2010 tuotannonalan tappiot olivat – 20 %– – 15 %. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot vähenivät 33 prosenttia, mutta tulos säilyi siitä huolimatta negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (– 14 %– – 9 %). Nettokassavirta on unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta oli positiivinen vuonna 2010. Se laski yhtäkkiä vuonna 2011 ja muuttui negatiiviseksi pysyen negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(132)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita. Vuonna 2010 tuotannonalan tappiot olivat – 20 %– – 15 %. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot vähenivät 33 prosenttia, mutta tulos säilyi siitä huolimatta negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (– 14 %– – 9 %). Nettokassavirta on unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta oli positiivinen vuonna 2010. Se laski yhtäkkiä vuonna 2011 ja muuttui negatiiviseksi pysyen negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (133) | Investointien suuntaus oli nouseva. Verrattuna vuoteen 2010 investoinnit kasvoivat 15 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012 ja pysyivät 5 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempina tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(133)

Investointien suuntaus oli nouseva. Verrattuna vuoteen 2010 investoinnit kasvoivat 15 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012 ja pysyivät 5 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempina tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (134) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli – 25 %– – 20 % vuonna 2010 ja laski sitten noin – 45 %– – 40 %:iin, missä se pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(134)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli – 25 %– – 20 % vuonna 2010 ja laski sitten noin – 45 %– – 40 %:iin, missä se pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.4.3.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (135) | Koska tuonti asianomaisista maista väheni merkittävästi ja oli vähäistä tarkastelujaksolla (ks. taulukko 2 ja 3), polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voida arvioida. Kun kuitenkin otetaan huomioon jäljempänä 136–144 kappaleessa esitetty arviointi, unionin tuotannonalan tilanteen todettiin olevan edelleen vaikea ja haavoittuva. |
| --- | --- |

(135)

Koska tuonti asianomaisista maista väheni merkittävästi ja oli vähäistä tarkastelujaksolla (ks. taulukko 2 ja 3), polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voida arvioida. Kun kuitenkin otetaan huomioon jäljempänä 136–144 kappaleessa esitetty arviointi, unionin tuotannonalan tilanteen todettiin olevan edelleen vaikea ja haavoittuva.

4.5   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (136) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/2008 pääteltiin, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2002 käyttöönotetut polkumyyntitullit johtivat ainoastaan osittaiseen unionin tuotannonalan elpymiseen. Edellistä tarkastelua koskevan tarkastelujakson (tammikuu 2002–kesäkuu 2007) aikainen vahinkoindikaattoreiden (myönteinen) kehitys johtui suuressa määrin kysynnän kasvusta vuosina 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(136)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/2008 pääteltiin, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2002 käyttöönotetut polkumyyntitullit johtivat ainoastaan osittaiseen unionin tuotannonalan elpymiseen. Edellistä tarkastelua koskevan tarkastelujakson (tammikuu 2002–kesäkuu 2007) aikainen vahinkoindikaattoreiden (myönteinen) kehitys johtui suuressa määrin kysynnän kasvusta vuosina 2007 ja 2008.

| (137) | Vuoden 2008 jälkeen unionin tuotannonalan tilanne kuitenkin huononi merkittävästi (verrattuna vuosien 2007 ja 2008 tilanteeseen). Kehitys johtui pääasiassa kysynnän pienenemisestä vuoden 2008 jälkeen. |
| --- | --- |

(137)

Vuoden 2008 jälkeen unionin tuotannonalan tilanne kuitenkin huononi merkittävästi (verrattuna vuosien 2007 ja 2008 tilanteeseen). Kehitys johtui pääasiassa kysynnän pienenemisestä vuoden 2008 jälkeen.

| (138) | Jotkin indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi unionin tuotanto kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 20 prosenttia. Kasvu johtui osittain unionin kulutuksen kasvusta, joka oli kyseisenä ajanjaksona 8 prosenttia. Tuotannon kasvu johti korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen, joka kasvoi yli 20 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 9 prosenttia, mikä vastaa unionin kulutuksen kasvua, jolloin unionin yritysten markkinaosuus säilyi ennallaan. Koska työntekijöiden määrää oli vähennettiin 10 prosenttia, myös tuottavuus nousi (34 %). |
| --- | --- |

(138)

Jotkin indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi unionin tuotanto kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 20 prosenttia. Kasvu johtui osittain unionin kulutuksen kasvusta, joka oli kyseisenä ajanjaksona 8 prosenttia. Tuotannon kasvu johti korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen, joka kasvoi yli 20 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 9 prosenttia, mikä vastaa unionin kulutuksen kasvua, jolloin unionin yritysten markkinaosuus säilyi ennallaan. Koska työntekijöiden määrää oli vähennettiin 10 prosenttia, myös tuottavuus nousi (34 %).

| (139) | Kapasiteetin käyttöaste oli kuitenkin alhainen. Tämä selittyy osittain sillä, että olemassa oleva infrastruktuuri oli suunniteltu käytettäväksi kolmivuorotyössä kuutena päivänä viikossa, ja enimmäiskapasiteetti laskettiin sen mukaisesti. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla tehtiin työtä kuitenkin kaksivuorotyössä viitenä päivänä viikossa. |
| --- | --- |

(139)

Kapasiteetin käyttöaste oli kuitenkin alhainen. Tämä selittyy osittain sillä, että olemassa oleva infrastruktuuri oli suunniteltu käytettäväksi kolmivuorotyössä kuutena päivänä viikossa, ja enimmäiskapasiteetti laskettiin sen mukaisesti. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla tehtiin työtä kuitenkin kaksivuorotyössä viitenä päivänä viikossa.

| (140) | Koska kiinteät kustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, unionin tuotannonala pysyi suuressa määrin tappiollisena tarkastelujaksolla. Vaikka taloudelliset tulokset paranivatkin 30 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, tappiot olivat silti merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (– 14 %– – 9 %). |
| --- | --- |

(140)

Koska kiinteät kustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, unionin tuotannonala pysyi suuressa määrin tappiollisena tarkastelujaksolla. Vaikka taloudelliset tulokset paranivatkin 30 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, tappiot olivat silti merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (– 14 %– – 9 %).

| (141) | Nämä huomattavat tappiot yhdessä huomattavan negatiivisen kassavirran kanssa ovat tärkeitä indikaattoreita, jotka todistavat unionin tuotannonalan haavoittuvaisuuden. |
| --- | --- |

(141)

Nämä huomattavat tappiot yhdessä huomattavan negatiivisen kassavirran kanssa ovat tärkeitä indikaattoreita, jotka todistavat unionin tuotannonalan haavoittuvaisuuden.

| (142) | On syytä huomata, että neuvoston asetuksessa (EU) N:o 78/2013, jolla otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä ja Turkista, unionin tuotannonalan todettiin kärsineen vahinkoa ja olevan vaikeassa taloudellisessa tilanteessa. Kyseisestä menettelyä koskeva tarkastelujakso kattoi tammikuun 2008 ja syyskuun 2011 välisen ajan ja on siten osittain päällekkäinen tätä tutkimusta koskevan tarkastelujakson kanssa (14). |
| --- | --- |

(142)

On syytä huomata, että neuvoston asetuksessa (EU) N:o 78/2013, jolla otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä ja Turkista, unionin tuotannonalan todettiin kärsineen vahinkoa ja olevan vaikeassa taloudellisessa tilanteessa. Kyseisestä menettelyä koskeva tarkastelujakso kattoi tammikuun 2008 ja syyskuun 2011 välisen ajan ja on siten osittain päällekkäinen tätä tutkimusta koskevan tarkastelujakson kanssa (14).

| (143) | Edellä mainitulla asetuksella käyttöön otetuilla toimenpiteillä näyttää olleen myönteinen vaikutus, sillä useat vahinkoindikaattorit (esimerkiksi tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, tuottavuus ja kulutus) osoittavat myönteistä kehitystä. Kuten tässä tutkimuksessa on osoitettu, unionin tuotannonala ei ole kuitenkaan täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(143)

Edellä mainitulla asetuksella käyttöön otetuilla toimenpiteillä näyttää olleen myönteinen vaikutus, sillä useat vahinkoindikaattorit (esimerkiksi tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, tuottavuus ja kulutus) osoittavat myönteistä kehitystä. Kuten tässä tutkimuksessa on osoitettu, unionin tuotannonala ei ole kuitenkaan täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä.

| (144) | Näin ollen komissio katsoo, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos se olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta. |
| --- | --- |

(144)

Näin ollen komissio katsoo, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos se olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

5.1   Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan

| (145) | Komissio toteaa 85 kappaleessa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti asianomaisista maista tulevan polkumyynnin toistumiseen. |
| --- | --- |

(145)

Komissio toteaa 85 kappaleessa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti asianomaisista maista tulevan polkumyynnin toistumiseen.

| (146) | Tutkimus on osoittanut, että unionin tuotannonalan tilanne on haavoittuva. Vaikka tilanne paranikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei tuottanut voittoa missään vaiheessa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(146)

Tutkimus on osoittanut, että unionin tuotannonalan tilanne on haavoittuva. Vaikka tilanne paranikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei tuottanut voittoa missään vaiheessa tarkastelujaksolla.

| (147) | Sen vuoksi asianomaisista maista tulevan polkumyynnin mahdollinen toistuminen pahentaisi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta. Kyseisen tuonnin epäillään valtaavan unionin tuotannonalan markkinaosuuden unionin markkinoilla. Tämä johtaisi entistä alhaisempaan unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöasteeseen, mikä on yksi tärkeimmistä unionin tuotannonalan negatiivisiin tuloksiin tarkastelujaksolla vaikuttaneista tekijöistä. |
| --- | --- |

(147)

Sen vuoksi asianomaisista maista tulevan polkumyynnin mahdollinen toistuminen pahentaisi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta. Kyseisen tuonnin epäillään valtaavan unionin tuotannonalan markkinaosuuden unionin markkinoilla. Tämä johtaisi entistä alhaisempaan unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöasteeseen, mikä on yksi tärkeimmistä unionin tuotannonalan negatiivisiin tuloksiin tarkastelujaksolla vaikuttaneista tekijöistä.

| (148) | Polkumyynnin mahdollinen toistuminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle lisää hintapaineita, mikä puolestaan myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten heikkenemiseen entisestään. |
| --- | --- |

(148)

Polkumyynnin mahdollinen toistuminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle lisää hintapaineita, mikä puolestaan myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten heikkenemiseen entisestään.

| (149) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti johtaisi näistä maista tulevan polkumyynnin toistumiseen, mikä taas aiheuttaisi painetta alentaa unionin tuotannonalan hintoja, vähentäisi sen myyntimääriä ja markkinaosuutta sekä pahentaisi sen taloudellista tilannetta. Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi sen vuoksi todennäköisesti vahingon toistumiseen, mikä todennäköisesti pahentaisi unionin tuotannonalan jo nyt hankalaksi todettua tilannetta. |
| --- | --- |

(149)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti johtaisi näistä maista tulevan polkumyynnin toistumiseen, mikä taas aiheuttaisi painetta alentaa unionin tuotannonalan hintoja, vähentäisi sen myyntimääriä ja markkinaosuutta sekä pahentaisi sen taloudellista tilannetta. Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi sen vuoksi todennäköisesti vahingon toistumiseen, mikä todennäköisesti pahentaisi unionin tuotannonalan jo nyt hankalaksi todettua tilannetta.

6.   UNIONIN ETU

| (150) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, tukkukauppiaiden ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(150)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, tukkukauppiaiden ja käyttäjien edut.

| (151) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(151)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (152) | Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Koska kyseessä on tarkastelua koskeva tutkimus ja toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2002 lähtien, analyysissä voidaan arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin. |
| --- | --- |

(152)

Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Koska kyseessä on tarkastelua koskeva tutkimus ja toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2002 lähtien, analyysissä voidaan arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.

| (153) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumista ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(153)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumista ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

| (154) | Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on vaikeassa tilanteessa, kuten eräiden keskeisten vahinkoindikaattorien negatiiviset suuntaukset osoittavat. |
| --- | --- |

(154)

Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on vaikeassa tilanteessa, kuten eräiden keskeisten vahinkoindikaattorien negatiiviset suuntaukset osoittavat.

| (155) | Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on todennäköistä, että asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi huomattavasti. Tällainen tuonti johtaisi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(155)

Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on todennäköistä, että asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi huomattavasti. Tällainen tuonti johtaisi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

| (156) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua. |
| --- | --- |

(156)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (157) | Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja tai käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet ovat merkittävästi vaikuttaneet näihin ryhmiin, voidaan päätellä, ettei toimenpiteiden jatkamisella ole merkittävää kielteistä vaikutusta unionin tuojiin ja käyttäjiin. |
| --- | --- |

(157)

Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja tai käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet ovat merkittävästi vaikuttaneet näihin ryhmiin, voidaan päätellä, ettei toimenpiteiden jatkamisella ole merkittävää kielteistä vaikutusta unionin tuojiin ja käyttäjiin.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

| (158) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei mistään pakottavasta syystä ole unionin edun mukaista olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevien putkien liitososien tuonnissa. |
| --- | --- |

(158)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei mistään pakottavasta syystä ole unionin edun mukaista olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevien putkien liitososien tuonnissa.

7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (159) | Edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (160) | Tässä tutkimuksessa on kuitenkin osoitettu, että unionin tuotannonalan yleinen tilanne on vähitellen parantumassa, ja Venäjältä ja Turkista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla vuonna 2013 (ks. 5 kappale) vaikuttaa niin ikään olleen myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten 143 kappaleessa selitetään. Näin ollen kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta arvioitiin, että vähemmän kuin viisi vuotta kestävän ajanjakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman lopulliseen toipumiseen. |
| --- | --- |

(160)

Tässä tutkimuksessa on kuitenkin osoitettu, että unionin tuotannonalan yleinen tilanne on vähitellen parantumassa, ja Venäjältä ja Turkista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla vuonna 2013 (ks. 5 kappale) vaikuttaa niin ikään olleen myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten 143 kappaleessa selitetään. Näin ollen kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta arvioitiin, että vähemmän kuin viisi vuotta kestävän ajanjakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman lopulliseen toipumiseen.

| (161) | Unionin tuotannonalan tilannetta ja vahinkoanalyysiä ei myöskään voida arvioida pelkästään Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan (mahdollisen) tuonnin perusteella — unionin tuotannonalaan vaikuttavat myös muu tuonti ja tähän tuontiin sovellettavat toimenpiteet, varsinkin edellä mainitut Venäjään ja Turkkiin kohdistuvat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(161)

Unionin tuotannonalan tilannetta ja vahinkoanalyysiä ei myöskään voida arvioida pelkästään Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan (mahdollisen) tuonnin perusteella — unionin tuotannonalaan vaikuttavat myös muu tuonti ja tähän tuontiin sovellettavat toimenpiteet, varsinkin edellä mainitut Venäjään ja Turkkiin kohdistuvat toimenpiteet.

| (162) | Sen vuoksi katsotaan, että ottaen huomioon tämän tapauksen erityiset olosuhteet toimenpiteiden voimassaoloa ei poikkeuksellisesti pitäisi jatkaa perusasetuksessa säädetyllä täydellä viiden vuoden ajanjaksolla vaan niiden voimassaolon pitäisi päättyä samaan aikaan kuin Turkista ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon. Toimenpiteiden voimassaolon yhtenäistäminen mahdollistaisi myös sen, että mahdollisten polkumyyntikäytäntöjen vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan myöhemmin tutkia kattavasti ja johdonmukaisesti, jos tällainen tutkimus osoittautuu tulevaisuudessa tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(162)

Sen vuoksi katsotaan, että ottaen huomioon tämän tapauksen erityiset olosuhteet toimenpiteiden voimassaoloa ei poikkeuksellisesti pitäisi jatkaa perusasetuksessa säädetyllä täydellä viiden vuoden ajanjaksolla vaan niiden voimassaolon pitäisi päättyä samaan aikaan kuin Turkista ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon. Toimenpiteiden voimassaolon yhtenäistäminen mahdollistaisi myös sen, että mahdollisten polkumyyntikäytäntöjen vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan myöhemmin tutkia kattavasti ja johdonmukaisesti, jos tällainen tutkimus osoittautuu tulevaisuudessa tarpeelliseksi.

| (163) | Venäjältä ja Turkista peräisin olevien putkien liitososien tuontiin tällä hetkellä sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018. Näin ollen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi yhtenäistettävä kyseisten toimenpiteiden kanssa, ja niiden voimassaolon olisi päätyttävä samaan aikaan. |
| --- | --- |

(163)

Venäjältä ja Turkista peräisin olevien putkien liitososien tuontiin tällä hetkellä sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018. Näin ollen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi yhtenäistettävä kyseisten toimenpiteiden kanssa, ja niiden voimassaolon olisi päätyttävä samaan aikaan.

| (164) | Teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union on yhtä mieltä siitä, että ehdotettu toimenpiteiden voimassaolon päättymispäivä mahdollistaisi yhtenäisen tarkastelumenettelyn tulevaisuudessa, jos tällaista pyydetään, ja siten useista maista tulevaa tuontia käsittävän kattavan polkumyynti- ja vahinkoanalyysin. Se väitti kuitenkin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti kaikista maista on lisääntynyt voimakkaasti ja että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on laskenut jyrkästi. Tämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys on väitetysti johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, minkä vuoksi olosuhteet eivät ole enää sellaiset, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto lyhyemmäksi ajanjaksoksi kuin viideksi vuodeksi olisi perusteltua. |
| --- | --- |

(164)

Teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union on yhtä mieltä siitä, että ehdotettu toimenpiteiden voimassaolon päättymispäivä mahdollistaisi yhtenäisen tarkastelumenettelyn tulevaisuudessa, jos tällaista pyydetään, ja siten useista maista tulevaa tuontia käsittävän kattavan polkumyynti- ja vahinkoanalyysin. Se väitti kuitenkin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti kaikista maista on lisääntynyt voimakkaasti ja että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on laskenut jyrkästi. Tämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys on väitetysti johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, minkä vuoksi olosuhteet eivät ole enää sellaiset, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto lyhyemmäksi ajanjaksoksi kuin viideksi vuodeksi olisi perusteltua.

| (165) | Komissio huomauttaa, että väite tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä (eli tuonnin lisääntyminen alhaisemmilla hinnoilla) perustuu julkisesti saatavilla oleviin Eurostatin tietoihin, joihin sisältyy tuotelajeja, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Komission käytettävissä olevat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset tuontitilastot, jotka koskevat vain tarkasteltavana olevaa tuotetta, osoittavat sen sijaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tuonti on vähentynyt 10–15 prosenttia, joskin kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on niin ikään alentunut (15–20 %). Muun unionin tuotannonalan tilannetta koskevan näytön puuttuessa komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys ei muuta komission päätelmiä siitä, mikä on asianmukaisen ajanjakso lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaololle (ks. 160–163 kappale). Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(165)

Komissio huomauttaa, että väite tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä (eli tuonnin lisääntyminen alhaisemmilla hinnoilla) perustuu julkisesti saatavilla oleviin Eurostatin tietoihin, joihin sisältyy tuotelajeja, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Komission käytettävissä olevat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset tuontitilastot, jotka koskevat vain tarkasteltavana olevaa tuotetta, osoittavat sen sijaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tuonti on vähentynyt 10–15 prosenttia, joskin kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on niin ikään alentunut (15–20 %). Muun unionin tuotannonalan tilannetta koskevan näytön puuttuessa komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys ei muuta komission päätelmiä siitä, mikä on asianmukaisen ajanjakso lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaololle (ks. 160–163 kappale). Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (166) | Ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyydestä tehdyt päätelmät katsotaan siksi, että neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010, voimassa pidetyt Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa 29 päivään tammikuuta 2018. |
| --- | --- |

(166)

Ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyydestä tehdyt päätelmät katsotaan siksi, että neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010, voimassa pidetyt Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa 29 päivään tammikuuta 2018.

| (167) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(167)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevia, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja putkien liitos- ja muita osia (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (Taric-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Tulli (%) | Taric-koodit |
| --- | --- | --- | --- |
| Malesia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Kaikki muut yritykset | 75,0 | A999 |
| Korean tasavalta | Kaikki yritykset | 44,0 | — |

Maa

Yritys

Tulli (%)

Taric-koodit

Malesia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Kaikki muut yritykset

75,0

A999

Korean tasavalta

Kaikki yritykset

44,0

—

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1514/2002, annettu 19 päivänä elokuuta 2002, tiettyjen Tšekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta (EYVL L 228, 24.8.2002, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1001/2008, annettu 13 päivänä lokakuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 275, 16.10.2008, s. 18).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 363/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen muun muassa Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1001/2008 muuttamisesta (EUVL L 107, 29.4.2010, s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 803/2009, annettu 27 päivänä elokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä Taiwanista lähetettyjen samojen tuotteiden tuonnissa riippumatta siitä, onko Taiwan ilmoitettu tullille niiden alkuperäksi, ja yrityksille Chup Hsin Enterprise Co. Ltd ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd myönnetyn vapautuksen kumoamisesta (EUVL L 233, 4.9.2009, s. 1).

5

(6)  Ks. edellinen alaviite.

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2052/2004, annettu 22 päivänä marraskuuta 2004, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Indonesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 4).

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2053/2004, annettu 22 päivänä marraskuuta 2004, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Sri Lankasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Sri Lanka (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 9).

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 655/2006, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2006, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Filippiineiltä riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Filippiinit (EUVL L 116, 29.4.2006, s. 1).

9

(10)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontiin sovellettavien ja Taiwania, Indonesiaa, Sri Lankaa ja Filippiinejä koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 295, 3.9.2014, s. 6).

10

(11)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 78/2013, annettu 17 päivänä tammikuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 27, 29.1.2013, s. 1).

11

(12)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 36, 8.2.2013, s. 24).

12

(13)  Ilmoitus Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 299, 15.10.2013, s. 4).

13

(14)  Ks. väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönottoa koskeva komission asetus (EU) N:o 699/2012 (EUVL L 203, 31.7.2012, s. 37).

14

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1284/2014,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/40

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1285/2014,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,

asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetussa kiintiössä Dominikaaniseen tasavaltaan vietäviä tiettyjä maitotuotteita koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 (2) III luvussa olevassa 3 jaksossa vahvistetaan menettely, jonka mukaisesti myönnetään vientitodistukset Dominikaaniseen tasavaltaan vietäville tietyille maitotuotteille kyseistä maata varten avatussa kiintiössä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 (2) III luvussa olevassa 3 jaksossa vahvistetaan menettely, jonka mukaisesti myönnetään vientitodistukset Dominikaaniseen tasavaltaan vietäville tietyille maitotuotteille kyseistä maata varten avatussa kiintiössä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1187/2009 29 artiklassa annetaan toimijoille mahdollisuus jättää vientitodistushakemuksia 1 ja 10 päivän marraskuuta välisenä aikana, jos kiintiössä on käytettävissä määriä kyseisen artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun todistushakemusten jättöajan jälkeen. Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 649/2014 (3) 1 artiklassa säädetään, että jäljellä oleva määrä kiintiövuodelle 2014/2015 on 12 358 tonnia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1187/2009 29 artiklassa annetaan toimijoille mahdollisuus jättää vientitodistushakemuksia 1 ja 10 päivän marraskuuta välisenä aikana, jos kiintiössä on käytettävissä määriä kyseisen artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun todistushakemusten jättöajan jälkeen. Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 649/2014 (3) 1 artiklassa säädetään, että jäljellä oleva määrä kiintiövuodelle 2014/2015 on 12 358 tonnia.

| (3) | Kuluvan kiintiövuoden 2014/2015 jäljellä olevana aikana tapahtuvaa vientiä varten marraskuun 1 ja 10 päivän välisenä aikana jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on alhaisempi kuin käytettävissä oleva määrä. Tämän vuoksi on syytä asetuksen (EY) N:o 1187/2009 31 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti säätää jäljellä olevien määrien jakamisesta. Kyseistä jäljellä olevaa määrää koskevien vientitodistuksien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava asianomaisen toimijan toimivaltaiselle viranomaiselle tekemä ilmoitus hyväksytyistä lisämääristä ja asianomaisten toimijoiden asettama vakuus, |
| --- | --- |

(3)

Kuluvan kiintiövuoden 2014/2015 jäljellä olevana aikana tapahtuvaa vientiä varten marraskuun 1 ja 10 päivän välisenä aikana jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on alhaisempi kuin käytettävissä oleva määrä. Tämän vuoksi on syytä asetuksen (EY) N:o 1187/2009 31 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti säätää jäljellä olevien määrien jakamisesta. Kyseistä jäljellä olevaa määrää koskevien vientitodistuksien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava asianomaisen toimijan toimivaltaiselle viranomaiselle tekemä ilmoitus hyväksytyistä lisämääristä ja asianomaisten toimijoiden asettama vakuus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään vientitodistushakemukset, jotka on jätetty 1–10 päivänä marraskuuta 2014 kuluvan kiintiövuoden 2014/2015 jäljellä olevaa aikaa varten.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin vientitodistushakemuksiin sisältyvät määrät asetuksen (EY) N:o 1187/2009 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille tuotteille kerrotaan kertoimella, joka on 3,071073.

Vientitodistukset määrille, jotka ylittävät haetut määrät ja jotka jaetaan toisessa kohdassa tarkoitetun kertoimen mukaisesti, myönnetään toimijan viikon kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta antaman hyväksynnän jälkeen ja edellyttäen, että asetetaan vastaava vakuus.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1187/2009, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maidon ja maitotuotteiden vientitodistusten ja vientitukien osalta (EUVL L 318, 4.12.2009, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 649/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetussa kiintiössä Dominikaaniseen tasavaltaan vietäviä tiettyjä maitotuotteita koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta (EUVL L 178, 18.6.2014, s. 9).

3

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/42

---

EU–PLO-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1,

annettu 8 päivänä toukokuuta 2014,

Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välillä kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

(2014/867/EU)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen pöytäkirjassa N:o 3 olevan 39 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä kesäkuuta 2009 tehdyllä EU–PLO-sekakomitean päätöksellä N:o 1/2009 (2), pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittainen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen 31 päivään joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä kesäkuuta 2009 tehdyllä EU–PLO-sekakomitean päätöksellä N:o 1/2009 (2), pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittainen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen 31 päivään joulukuuta 2009.

| (2) | PLO:n pyynnöstä komissio oli vuonna 2010 ehdottanut pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan soveltamisajan pidentämistä 31 päivään joulukuuta 2012. EU–PLO-sekakomitea ei kuitenkaan koskaan hyväksynyt tätä päätöstä. |
| --- | --- |

(2)

PLO:n pyynnöstä komissio oli vuonna 2010 ehdottanut pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan soveltamisajan pidentämistä 31 päivään joulukuuta 2012. EU–PLO-sekakomitea ei kuitenkaan koskaan hyväksynyt tätä päätöstä.

| (3) | Sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kuudella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sekä komission ehdotuksen kattaman ajanjakson säännönmukaistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kuudella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sekä komission ehdotuksen kattaman ajanjakson säännönmukaistamiseksi.

| (4) | Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 3 olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 3 olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (5) | Koska sopimuksen pöytäkirjassa nro 3 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2009, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2010, |
| --- | --- |

(5)

Koska sopimuksen pöytäkirjassa nro 3 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2009, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2010,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 3 oleva 15 artiklan 7 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2015, ja sitä voidaan tarkistaa yhteisellä sopimuksella.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010.

Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2014.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

H. MINGARELLI

---

(1)  EYVL L 187, 16.7.1997, s. 3.

1

(2)  EUVL L 298, 13.11.2009, s. 1.

2

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/44

---

EU–EGYPTI-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1,

annettu 4 päivänä syyskuuta 2014,

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

(2014/868/EU)

ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen ja erityisesti sen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 39 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä elokuuta 2010 tehdyllä EU–Egypti-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 1/2010 (2), pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen osittain 31 päivään joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä elokuuta 2010 tehdyllä EU–Egypti-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 1/2010 (2), pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen osittain 31 päivään joulukuuta 2012.

| (2) | Selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kolmella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kolmella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2013.

| (3) | Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 4 olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 4 olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (4) | Koska sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2012, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013, |
| --- | --- |

(4)

Koska sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2012, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Tätä kohtaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2015, ja sitä voidaan tarkistaa yhteisellä sopimuksella.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2014.

Assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 39.

1

(2)  EUVL L 249, 23.9.2010, s. 5.

2

---

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/45

---

EU–MAROKKO-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1,

annettu 3 päivänä lokakuuta 2014,

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan muuttamisesta

(2014/869/EU)

ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen ja erityisesti sen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 39 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä elokuuta 2010 tehdyllä EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 1/2010 (2), pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen 31 päivään joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä elokuuta 2010 tehdyllä EU–Marokko-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 1/2010 (2), pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 15 artiklan 7 kohdassa sallitaan tietyin edellytyksin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen palauttaminen taikka niistä vapauttaminen 31 päivään joulukuuta 2012.

| (2) | Selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kolmella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Selkeyden, pitkän aikavälin talouden ennustettavuuden ja talouden toimijoiden oikeusvarmuuden varmistamiseksi sopimuksen osapuolet ovat sopineet pidentävänsä sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevan 15 artiklan 7 kohdan soveltamisaikaa kolmella vuodella 1 päivästä tammikuuta 2013.

| (3) | Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 4 olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi sopimuksen pöytäkirja N:o 4 olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (4) | Koska sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2012, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013, |
| --- | --- |

(4)

Koska sopimuksen pöytäkirjassa N:o 4 olevaa 15 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta 31 päivästä joulukuuta 2012, tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 oleva 15 artiklan 7 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Tätä kohtaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2015, ja sitä voidaan tarkistaa yhteisellä sopimuksella.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tehty Brysselissä 3 päivänä lokakuuta 2014.

Assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  EYVL L 70, 18.3.2000, s. 2.

1

(2)  EUVL L 248, 22.9.2010, s. 66.

2

---

Oikaisuja

| 3.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/46

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 1014/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 täydentämisestä Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta rahoitettaviin toimiin sovellettavan yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän sisällön ja rakenteen osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 283, 27. syyskuuta 2014
  )

Sivulla 16, liitteessä olevan II osan ”Tuotosindikaattorit” jaksossa ”Unionin painopiste 4 — Työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen (hankkeiden lukumäärä, paitsi 1)”:

on:

| ”1. | Toteutettujen paikallisten kehitysstrategioiden lukumäärä” |
| --- | --- |

”1.

Toteutettujen paikallisten kehitysstrategioiden lukumäärä”

pitää olla:

| ”1. | Valittujen paikallisten kehitysstrategioiden lukumäärä” |
| --- | --- |

”1.

Valittujen paikallisten kehitysstrategioiden lukumäärä”

Sivulla 17, liitteessä olevan III osan ”Tulosindikaattorit” jaksossa ”Unionin painopiste 1 — Ympäristön kannalta kestävän, resurssitehokkaan, innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen”:

on:

| ”5. | Muutos pyynnin polttoainetaloudellisuudessa (litraa polttoainetta/euroa purettua saalista)” |
| --- | --- |

”5.

Muutos pyynnin polttoainetaloudellisuudessa (litraa polttoainetta/euroa purettua saalista)”

pitää olla:

| ”5. | Muutos pyynnin polttoainetaloudellisuudessa (litraa polttoainetta/tonnia purettua saalista)” |
| --- | --- |

”5.

Muutos pyynnin polttoainetaloudellisuudessa (litraa polttoainetta/tonnia purettua saalista)”

Sivulla 19, liitteessä olevan III osan ”Tulosindikaattorit” jaksossa ”Unionin painopiste 4 — Työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen”:

on:

| ”1. | Vesiviljelyalalla luodut työpaikat (kokoaikavastaavana)” |
| --- | --- |

”1.

Vesiviljelyalalla luodut työpaikat (kokoaikavastaavana)”

pitää olla:

| ”1. | Luodut työpaikat (kokoaikavastaavana)” |
| --- | --- |

”1.

Luodut työpaikat (kokoaikavastaavana)”

Sivulla 19, liitteessä olevan III osan ”Tulosindikaattorit” jaksossa ”Unionin painopiste 4 — Työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen”:

on:

| ”2. | Vesiviljelyalalla säilytetyt työpaikat (kokoaikavastaavana)” |
| --- | --- |

”2.

Vesiviljelyalalla säilytetyt työpaikat (kokoaikavastaavana)”

pitää olla:

| ”2. | Säilytetyt työpaikat (kokoaikavastaavana)” |
| --- | --- |

”2.

Säilytetyt työpaikat (kokoaikavastaavana)”

---