# Eiropas Savienības L 347/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 3. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 3. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2014/866/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 21. oktobris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1280/2014 (2014. gada 26. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bra (ACVN)) | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1281/2014 (2014. gada 1. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1282/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 attiecībā uz pārstrādāto produktu maksimālajiem daudzumiem, ko var eksportēt vai nosūtīt no Spānijas un Francijas attālākajiem reģioniem un attiecīgajām trešām valstīm | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1283/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam | 17 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1284/2014 (2014. gada 2. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 38 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1285/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko nosaka eksporta licenču pieteikumiem piemērojamo piešķīruma koeficientu dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1187/2009 minētajai kvotai | 40 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2014/867/ES |
| | * | ES un PAO Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 8. maijs), ar kuru groza 3. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 42 |
| | | 2014/868/ES |
| | * | ES un Ēģiptes Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 4. septembris), ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 44 |
| | | 2014/869/ES |
| | * | ES un Marokas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 3. oktobris), ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2014/866/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 21. oktobris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā

3

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1280/2014 (2014. gada 26. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bra (ACVN))

Bra

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1281/2014 (2014. gada 1. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1282/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 attiecībā uz pārstrādāto produktu maksimālajiem daudzumiem, ko var eksportēt vai nosūtīt no Spānijas un Francijas attālākajiem reģioniem un attiecīgajām trešām valstīm

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1283/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam

17

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1284/2014 (2014. gada 2. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

38

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1285/2014 (2014. gada 2. decembris), ar ko nosaka eksporta licenču pieteikumiem piemērojamo piešķīruma koeficientu dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1187/2009 minētajai kvotai

40

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2014/867/ES

*

ES un PAO Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 8. maijs), ar kuru groza 3. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

42

2014/868/ES

*

ES un Ēģiptes Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 4. septembris), ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

44

2014/869/ES

*

ES un Marokas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 3. oktobris), ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz jēdziena noteiktas izcelsmes produkti definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

45

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2014. gada 22. jūlija Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1014/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 attiecībā uz tādu darbību kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saturu un uzbūvi, kas tiek finansētas no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ( OV L 283, 27.9.2014. ) | 46 |
| | * | Labojums Padomes Direktīvā 2009/158/EK (2009. gada 30. novembris) par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm ( OV L 343, 22.12.2009. ) | 46 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas 2014. gada 22. jūlija Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1014/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 attiecībā uz tādu darbību kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saturu un uzbūvi, kas tiek finansētas no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ( OV L 283, 27.9.2014. )

( OV L 283, 27.9.2014. )

46

*

Labojums Padomes Direktīvā 2009/158/EK (2009. gada 30. novembris) par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm ( OV L 343, 22.12.2009. )

( OV L 343, 22.12.2009. )

46

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 21. oktobris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā

(2014/866/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 103. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/203/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā tika parakstīts 2013. gada 17. maijā, ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/203/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā tika parakstīts 2013. gada 17. maijā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (2) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 14. pantā paredzēto paziņojumu (2).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 21. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. GOZI

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/203/ES (2013. gada 22. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (OV L 117, 27.4.2013., 6. lpp.).

1

(2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/3

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā

EIROPAS SAVIENĪBA, tupmāk “Savienība”,

no vienas puses, un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk “Šveice”,

no otras puses,

turpmāk “Puse” vai “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešās attiecības starp Savienību un Šveici un atzīstot, ka sadarbība cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, uzlabos un nostiprinās to attiecības,

NORĀDOT, ka stabila un efektīva konkurences tiesību aktu īstenošana ir nozīmīga efektīvai darbībai attiecīgajos tirgos, kā arī abu Pušu patērētāju ekonomiskajai labklājībai un tirdzniecībai starp tām,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka konkurences jomā Savienības un Šveices tiesību aktu īstenošanas sistēmu pamatā ir vieni un tie paši principi un tajās noteikti līdzīgi noteikumi,

IEVĒROJOT pārskatīto Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Padomes 1995. gada 27. un 28. jūlijā pieņemto Ieteikumu par dalībvalstu sadarbību, lai novērstu darbības, kas vērstas pret konkurenci un kas ietekmē starptautisko tirdzniecību,

ATZĪSTOT, ka sadarbība un koordinēšana, tostarp informācijas apmaiņa, jo īpaši tās informācijas sniegšana, ko Puses ieguvušas izmeklēšanas procesā, nodrošinās abu Pušu konkurences tiesību aktu efektīvāku īstenošanu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis

Šā nolīguma mērķis ir sekmēt katras Puses konkurences tiesību aktu efektīvu īstenošanu, Pušu konkurences iestādēm īstenojot sadarbību un koordināciju, tostarp informācijas apmaiņu, un novērst vai samazināt konfliktu iespēju starp Pusēm visos jautājumos, kas attiecas uz katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā turpmāk minētie jēdzieni tiek definēti šādi:

| 1) | Pušu “konkurences iestāde” un “konkurences iestādes” ir:






  a) | attiecībā uz Savienību – Eiropas Komisija, attiecībā uz tās pienākumiem saskaņā ar Savienības konkurences tiesību aktiem; un |
| --- | --- | --- |

1)

Pušu “konkurences iestāde” un “konkurences iestādes” ir:

a)

attiecībā uz Savienību – Eiropas Komisija, attiecībā uz tās pienākumiem saskaņā ar Savienības konkurences tiesību aktiem; un

| b) | attiecībā uz Šveici – Konkurences Komisija, tostarp tās sekretariāts. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – Konkurences Komisija, tostarp tās sekretariāts.

| 2) | “dalībvalsts kompetentā iestāde” ir katras Savienības dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir konkurences tiesību aktu piemērošana. Pēc šā nolīguma parakstīšanas Savienība paziņos Šveicei šādu iestāžu sarakstu. Eiropas Komisija iesniegs Šveices konkurences iestādei atjauninātu sarakstu ikreiz, kad tiks veiktas izmaiņas. |
| --- | --- |

2)

“dalībvalsts kompetentā iestāde” ir katras Savienības dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir konkurences tiesību aktu piemērošana. Pēc šā nolīguma parakstīšanas Savienība paziņos Šveicei šādu iestāžu sarakstu. Eiropas Komisija iesniegs Šveices konkurences iestādei atjauninātu sarakstu ikreiz, kad tiks veiktas izmaiņas.

| 3) | “konkurences tiesību akti” ir:






  a) | attiecībā uz Savienību – Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102. un 105. pants, Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (turpmāk “Regula (EK) Nr. 139/2004”), Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 53. un 54. pants (turpmāk “EEZ līgums”), ja piemēroti saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu, to īstenošanas noteikumi, kā arī visi to grozījumi; un |
| --- | --- | --- |

3)

“konkurences tiesību akti” ir:

a)

attiecībā uz Savienību – Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102. un 105. pants, Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (turpmāk “Regula (EK) Nr. 139/2004”), Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 53. un 54. pants (turpmāk “EEZ līgums”), ja piemēroti saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu, to īstenošanas noteikumi, kā arī visi to grozījumi; un

| b) | attiecībā uz Šveici – 1995. gada 6. oktobra Federālais akts par karteļiem un citiem konkurences ierobežojumiem (turpmāk “Acart”) un tā īstenošanas noteikumi, kā arī visi to grozījumi; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – 1995. gada 6. oktobra Federālais akts par karteļiem un citiem konkurences ierobežojumiem (turpmāk “Acart”) un tā īstenošanas noteikumi, kā arī visi to grozījumi;

| 4) | “pret konkurenci vērstas darbības” ir jebkādas darbības, kuras kompetentās iestādes var aizliegt, par kurām tās var piemērot sankcijas vai citus korektīvus pasākumus saskaņā ar vienas Puses vai abu Pušu konkurences tiesību aktiem; |
| --- | --- |

4)

“pret konkurenci vērstas darbības” ir jebkādas darbības, kuras kompetentās iestādes var aizliegt, par kurām tās var piemērot sankcijas vai citus korektīvus pasākumus saskaņā ar vienas Puses vai abu Pušu konkurences tiesību aktiem;

| 5) | “izpildes pasākumi” ir konkurences tiesību aktu jebkāda veida piemērošana, izmantojot izmeklēšanu vai lietas izskatīšanu, ko veic kādas Puses kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

5)

“izpildes pasākumi” ir konkurences tiesību aktu jebkāda veida piemērošana, izmantojot izmeklēšanu vai lietas izskatīšanu, ko veic kādas Puses kompetentā iestāde;

| 6) | “informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā” ir jebkāda informācija, ko Puse ieguvusi, izmantojot savas formālās izmeklēšanas pilnvaras, vai kas sniegta Pusei atbilstoši juridiskam pienākumam:






  a) | attiecībā uz Savienību – tā ir informācija, kas iegūta, izmantojot informācijas pieprasījumus saskaņā ar 18. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 1/2003”), mutiskus paziņojumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 19. pantu un pārbaudes, ko veikusi Eiropas Komisija vai kas veiktas Eiropas Komisijas uzdevumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 20., 21. vai 22. pantu, vai informācija, kas iegūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 139/2004; |
| --- | --- | --- |

6)

“informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā” ir jebkāda informācija, ko Puse ieguvusi, izmantojot savas formālās izmeklēšanas pilnvaras, vai kas sniegta Pusei atbilstoši juridiskam pienākumam:

a)

attiecībā uz Savienību – tā ir informācija, kas iegūta, izmantojot informācijas pieprasījumus saskaņā ar 18. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 1/2003”), mutiskus paziņojumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 19. pantu un pārbaudes, ko veikusi Eiropas Komisija vai kas veiktas Eiropas Komisijas uzdevumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 20., 21. vai 22. pantu, vai informācija, kas iegūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 139/2004;

| b) | attiecībā uz Šveici – tā ir informācija, kas iegūta, izmantojot informācijas pieprasījumus saskaņā ar Acart 40. pantu, mutiskus paziņojumus saskaņā ar Acart 42. panta 1. punktu un pārbaudes, ko veikusi konkurences iestāde, saskaņā ar Acart 42. panta 2. punktu, vai informācija, kas iegūta, piemērojot 1996. gada 17. jūnija Rīkojumu par uzņēmumu koncentrācijas kontroli; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – tā ir informācija, kas iegūta, izmantojot informācijas pieprasījumus saskaņā ar Acart 40. pantu, mutiskus paziņojumus saskaņā ar Acart 42. panta 1. punktu un pārbaudes, ko veikusi konkurences iestāde, saskaņā ar Acart 42. panta 2. punktu, vai informācija, kas iegūta, piemērojot 1996. gada 17. jūnija Rīkojumu par uzņēmumu koncentrācijas kontroli;

| 7) | “informācija, kas iegūta iecietības procedūrā” ir:






  a) | attiecībā uz Savienību – informācija, kas iegūta saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atbrīvojumu no sodanaudas un sodanaudas samazināšanu karteļu gadījumos; un |
| --- | --- | --- |

7)

“informācija, kas iegūta iecietības procedūrā” ir:

a)

attiecībā uz Savienību – informācija, kas iegūta saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atbrīvojumu no sodanaudas un sodanaudas samazināšanu karteļu gadījumos; un

| b) | attiecībā uz Šveici – informācija, kas iegūta saskaņā ar Acart 49.a panta 2. punktu un 2004. gada 12. marta Rīkojuma par sankcijām, ko piemēro par nelikumīgiem konkurences ierobežojumiem, 8. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – informācija, kas iegūta saskaņā ar Acart 49.a panta 2. punktu un 2004. gada 12. marta Rīkojuma par sankcijām, ko piemēro par nelikumīgiem konkurences ierobežojumiem, 8. līdz 14. pantu.

| 8) | “informācija, kas iegūta izlīguma procedūrā” ir:






  a) | attiecībā uz Savienību – informācija, kas iegūta saskaņā ar 10.a pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 773/2004 (2004. gada 7. aprīlis) par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 773/2004”); un |
| --- | --- | --- |

8)

“informācija, kas iegūta izlīguma procedūrā” ir:

a)

attiecībā uz Savienību – informācija, kas iegūta saskaņā ar 10.a pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 773/2004 (2004. gada 7. aprīlis) par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 773/2004”); un

| b) | attiecībā uz Šveici – informācija, kas iegūta saskaņā ar Acart 29. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – informācija, kas iegūta saskaņā ar Acart 29. pantu.

3. pants

Paziņojumi

1.   Vienas Puses konkurences iestāde rakstiski paziņo otras Puses konkurences iestādei par izpildes pasākumiem, kas pēc paziņotājas kompetentās iestādes ieskata var ietekmēt būtiskas otras Puses intereses. Paziņojumus saskaņā ar šo pantu var sniegt, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

2.   Izpildes pasākumi, kas var ietekmēt būtiskas otras Puses intereses, ir jo īpaši šādi:

| a) | izpildes pasākumi pret uzņēmumu, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā, saistībā ar darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus; |
| --- | --- |

a)

izpildes pasākumi pret uzņēmumu, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā, saistībā ar darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus;

| b) | izpildes pasākumi saistībā ar rīcību, ko uzskata par tādu, ko veicinājusi, pieprasījusi vai apstiprinājusi otra Puse; |
| --- | --- |

b)

izpildes pasākumi saistībā ar rīcību, ko uzskata par tādu, ko veicinājusi, pieprasījusi vai apstiprinājusi otra Puse;

| c) | izpildes pasākumi saistībā ar koncentrāciju, kurā viena vai vairākas darījuma puses ir uzņēmums, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

c)

izpildes pasākumi saistībā ar koncentrāciju, kurā viena vai vairākas darījuma puses ir uzņēmums, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā;

| d) | izpildes pasākumi saistībā ar koncentrāciju, kurā uzņēmums, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses, ir uzņēmums, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

d)

izpildes pasākumi saistībā ar koncentrāciju, kurā uzņēmums, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses, ir uzņēmums, kas inkorporēts vai strukturēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā;

| e) | izpildes pasākumi pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus, kas arī lielā mērā notiek vai ir notikušas otras Puses teritorijā; un |
| --- | --- |

e)

izpildes pasākumi pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus, kas arī lielā mērā notiek vai ir notikušas otras Puses teritorijā; un

| f) | izpildes pasākumi, kas saistīti ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kuri nepārprotami pieprasa vai aizliedz rīcību otras Puses teritorijā vai ietver saistošus pienākumus minētajā teritorijā esošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

f)

izpildes pasākumi, kas saistīti ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kuri nepārprotami pieprasa vai aizliedz rīcību otras Puses teritorijā vai ietver saistošus pienākumus minētajā teritorijā esošajiem uzņēmumiem.

3.   Paziņojumus par koncentrācijām saskaņā ar 1. punktu sniedz:

| a) | Savienības gadījumā – uzsākot procedūras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

a)

Savienības gadījumā – uzsākot procedūras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu; un

| b) | Šveices gadījumā – uzsākot procedūras saskaņā ar Acart 33. pantu. |
| --- | --- |

b)

Šveices gadījumā – uzsākot procedūras saskaņā ar Acart 33. pantu.

4.   Paziņojumus par citiem jautājumiem, kas nav koncentrācija, saskaņā ar šā panta 1. punktu sniedz:

| a) | attiecībā uz Savienību – uzsākot procedūras, kas minētas Regulas (EK) Nr. 773/2004 2. pantā; un |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz Savienību – uzsākot procedūras, kas minētas Regulas (EK) Nr. 773/2004 2. pantā; un

| b) | attiecība uz Šveici – uzsākot procedūras saskaņā ar Acart 27. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecība uz Šveici – uzsākot procedūras saskaņā ar Acart 27. pantu.

5.   Paziņojumos jo īpaši ietver izmeklēšanā iesaistīto pušu vārdus vai nosaukumus, izvērtējamās darbības un ar tām saistītos tirgus, attiecīgos tiesību aktu noteikumus un izpildes pasākumu datumu.

4. pants

Izpildes pasākumu koordinācija

1.   Ja abu Pušu konkurences iestādes īsteno izpildes pasākumus attiecībā uz saistītiem jautājumiem, tās var koordinēt savus izpildes pasākumus. Jo īpaši tās var koordinēt savu pārbaužu grafikus.

2.   Apsverot, vai konkrētus izpildes pasākumus var koordinēt, Pušu konkurences iestādes jo īpaši ņem vērā šādus faktorus:

| a) | šādas koordinācijas ietekme uz Pušu konkurences iestāžu spēju sasniegt savu izpildes pasākumu mērķus; |
| --- | --- |

a)

šādas koordinācijas ietekme uz Pušu konkurences iestāžu spēju sasniegt savu izpildes pasākumu mērķus;

| b) | Pušu konkurences iestāžu attiecīgās iespējas iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

b)

Pušu konkurences iestāžu attiecīgās iespējas iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu izpildes pasākumus;

| c) | iespēja novērst konfliktējošu pienākumu gadījumus un nevajadzīgu apgrūtinājumu uzņēmumiem, pret kuriem veic izpildes pienākumus; un |
| --- | --- |

c)

iespēja novērst konfliktējošu pienākumu gadījumus un nevajadzīgu apgrūtinājumu uzņēmumiem, pret kuriem veic izpildes pienākumus; un

| d) | iespējas efektīvāk izmantot savus resursus. |
| --- | --- |

d)

iespējas efektīvāk izmantot savus resursus.

3.   Pienācīgi informējot otras Puses konkurences iestādi, katras Puses konkurences iestāde var jebkurā laikā ierobežot izpildes pasākumu koordināciju un turpināt darbību, patstāvīgi īstenojot konkrētu izpildes pasākumu.

5. pants

Konfliktu novēršana (būtisku interešu savstarpēja ievērošana)

1.   Vienas Puses konkurences iestāde rūpīgi ievēro otras Puses būtiskas intereses visos tās izpildes pasākuma posmos, tostarp attiecībā uz lēmumiem par izpildes pasākuma uzsākšanu, izpildes pasākuma darbības jomu un konkrētajā gadījumā piemērojamo sankciju vai citu korektīvu pasākumu veidu.

2.   Ja vienas Puses būtiskas intereses var ietekmēt konkrēti izpildes pasākumi, ko paredzējusi otras Puses konkurences iestāde, tā, neskarot savas tiesības brīvi lemt, iespējami cenšas:

| a) | laikus paziņot otras Puses konkurences iestādei par būtiskām norisēm saistībā ar attiecīgās Puses interesēm; |
| --- | --- |

a)

laikus paziņot otras Puses konkurences iestādei par būtiskām norisēm saistībā ar attiecīgās Puses interesēm;

| b) | nodrošināt otras Puses konkurences iestādei iespēju sniegt piezīmes; un |
| --- | --- |

b)

nodrošināt otras Puses konkurences iestādei iespēju sniegt piezīmes; un

| c) | ņemt vērā otras Puses piezīmes, vienlaikus pilnībā ievērojot katras Puses konkurences iestādes neatkarību tās lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

c)

ņemt vērā otras Puses piezīmes, vienlaikus pilnībā ievērojot katras Puses konkurences iestādes neatkarību tās lēmumu pieņemšanā.

Šā punkta piemērošana neskar pienākumus, kas Pušu konkurences iestādēm noteikti saskaņā ar 3. panta 3. un 4. punktu.

3.   Ja vienas Puses konkurences iestāde uzskata, ka tās izpildes pasākumi var negatīvi ietekmēt otras Puses būtiskas intereses, tā iespējami cenšas nodrošināt attiecīgo interešu pienācīgu ievērošanu. Cenšoties nodrošināt šādu interešu ievērošanu, attiecīgās Puses konkurences iestādei, papildus visiem citiem faktoriem, kas attiecīgā gadījumā var būt nozīmīgi, būtu jāapsver šādi faktori:

| a) | relatīvo nozīmi, kāda ir pret konkurenci vērstu darbību faktiskajai vai iespējamajai ietekmei uz izpildītājas Puses būtiskajām interesēm, salīdzinot ar ietekmi uz otras Puses būtiskajām interesēm; |
| --- | --- |

a)

relatīvo nozīmi, kāda ir pret konkurenci vērstu darbību faktiskajai vai iespējamajai ietekmei uz izpildītājas Puses būtiskajām interesēm, salīdzinot ar ietekmi uz otras Puses būtiskajām interesēm;

| b) | relatīvo nozīmi, kāda pret konkurenci vērstās darbībās ir rīcībai vai darījumiem vienas Puses teritorijā, salīdzinot ar rīcību vai darījumiem otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

b)

relatīvo nozīmi, kāda pret konkurenci vērstās darbībās ir rīcībai vai darījumiem vienas Puses teritorijā, salīdzinot ar rīcību vai darījumiem otras Puses teritorijā;

| c) | cik lielā mērā tiktu ietekmēti otras Puses izpildes pasākumi attiecībā uz tiem pašiem uzņēmumiem; un |
| --- | --- |

c)

cik lielā mērā tiktu ietekmēti otras Puses izpildes pasākumi attiecībā uz tiem pašiem uzņēmumiem; un

| d) | cik lielā mērā uzņēmumi tiks pakļauti abu Pušu konfliktējošām prasībām. |
| --- | --- |

d)

cik lielā mērā uzņēmumi tiks pakļauti abu Pušu konfliktējošām prasībām.

6. pants

Savstarpēja tiesību atzīšana

1.   Ja vienas Puses konkurences iestāde uzskata, ka pret konkurenci vērstas darbības, kas īstenotas otras Puses teritorijā, var negatīvi ietekmēt otras Puses būtiskās intereses, šī konkurences iestāde, ņemot vērā to, cik svarīgi ir izvairīties no konfliktiem par jurisdikciju, un to, ka otras Puses konkurences iestādei var būt iespējas efektīvāk īstenot izpildes pasākumus attiecībā uz šādām pret konkurenci vērstām darbībām, var pieprasīt, lai otras Puses konkurences iestāde uzsāk vai paplašina atbilstīgus izpildes pasākumus.

2.   Pieprasījumā sniedz iespējami konkrētāku informāciju par to darbību būtību, kas vērstas pret konkurenci, un to faktisko vai iespējamo ietekmi uz pieprasījuma iesniedzējas konkurences iestādes Puses būtiskajām interesēm, un tajā iekļauj tādu papildu informācijas un citu sadarbības veidu piedāvājumu, ko pieprasījuma iesniedzēja konkurences iestāde spēj nodrošināt.

3.   Pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde rūpīgi apsver, vai uzsākt izpildes pasākumus vai paplašināt notiekošos izpildes pasākumus attiecībā uz darbībām, kas vērstas pret konkurenci un minētas pieprasījumā. Pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde informē pieprasījuma iesniedzēju konkurences iestādi par savu lēmumu, cik drīz vien tas praktiski iespējams. Ja uzsāk vai paplašina izpildes pasākumus, pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde sniedz informāciju pieprasījuma iesniedzējai konkurences iestādei par to rezultātu un, cik tas iespējams, par nozīmīgām starpposma norisēm.

4.   Šis pants neierobežo pieprasījuma saņēmējas konkurences iestādes rīcības brīvību saskaņā ar tās konkurences tiesību aktiem un izpildes politiku attiecībā uz to, vai uzsākt izpildes pasākumus saistībā ar pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstajām darbībām, tas neliedz arī pieprasījuma iesniedzējas konkurences iestādei atsaukt pieprasījumu.

7. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Lai sasniegtu šā nolīguma mērķi, kas noteikts 1. pantā, Pušu konkurences iestādes var apmainīties ar viedokļiem un informāciju saistība ar attiecīgo konkurences tiesību aktu piemērošanu, kā paredzēts šajā pantā un 8., 9.un 10. pantā.

2.   Pušu konkurences iestādes var apspriest jebkādu informāciju, tostarp izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju, ja tas nepieciešams, lai īstenotu sadarbību un koordināciju, kā paredzēts saskaņā ar šo nolīgumu.

3.   Pušu konkurences iestādes var to rīcībā esošu informāciju nosūtīt viena otrai, ja informāciju sniegušais uzņēmums tam ir devis skaidru rakstisku piekrišanu. Ja šāda informācija satur personas datus, attiecīgos personas datus var nosūtīt tikai tad, ja Pušu konkurences iestādes izmeklē to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu. Pretējā gadījumā piemēro 9. panta 3. punktu.

4.   Ja nav dota piekrišana, kā tas minēts 3. punktā, vienas Puses konkurences iestāde otras Puses konkurences iestādei pēc pieprasījuma var nosūtīt izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju, kas jau ir tās rīcībā, lai to izmantotu kā pierādījumu, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju var nosūtīt tikai tad, ja abas konkurences iestādes izmeklē to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu; |
| --- | --- |

a)

izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju var nosūtīt tikai tad, ja abas konkurences iestādes izmeklē to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu;

| b) | šādas informācijas pieprasījumu iesniedz rakstiski un tajā sniedz ar pieprasījumu saistītās izmeklēšanas vai lietas izskatīšanas priekšmeta un veida vispārēju aprakstu un konkrētos iesaistītos tiesību aktu noteikumus. Tāpat tajā norāda uzņēmumus, uz kuriem attiecas izmeklēšana vai lietas izskatīšana un kuru identitāte uz pieprasījuma brīdi ir pieejama; un |
| --- | --- |

b)

šādas informācijas pieprasījumu iesniedz rakstiski un tajā sniedz ar pieprasījumu saistītās izmeklēšanas vai lietas izskatīšanas priekšmeta un veida vispārēju aprakstu un konkrētos iesaistītos tiesību aktu noteikumus. Tāpat tajā norāda uzņēmumus, uz kuriem attiecas izmeklēšana vai lietas izskatīšana un kuru identitāte uz pieprasījuma brīdi ir pieejama; un

| c) | pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde, apspriežoties ar pieprasījuma iesniedzēju konkurences iestādi, nosaka, kura tās rīcībā esoša informācija ir būtiska un kuru var sniegt. |
| --- | --- |

c)

pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde, apspriežoties ar pieprasījuma iesniedzēju konkurences iestādi, nosaka, kura tās rīcībā esoša informācija ir būtiska un kuru var sniegt.

5.   Nevienai konkurences iestādei nav pienākums izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju apspriest ar otru konkurences iestādi vai nosūtīt tai šādu informāciju, jo īpaši gadījumā, ja tas nebūtu savienojami ar tās būtiskajām interesēm vai būtu pārmērīgs apgrūtinājums.

6.   Pušu konkurences iestādes savstarpēji neapspriež un nepārsūta viena otrai informāciju, kas iegūta pušu attiecīgajās iecietības vai izlīguma procedūrās, ja vien informāciju sniegušais uzņēmums tam nav devis skaidru rakstisku piekrišanu.

7.   Pušu konkurences iestādes neapspriež, nepieprasa un nepārsūta izmeklēšanas procesā iegūtu informāciju, ja šādas informācijas izmantošana būtu aizliegta saskaņā ar procesuālajām tiesībām un privilēģijām, kas garantētas Pušu atbilstīgajos tiesību aktos un attiecas uz to izpildes pasākumiem, tostarp tiesībām neliecināt pret sevi un tiesībām uz juridiskās profesijas konfidencialitāti.

8.   Ja vienas Puses konkurences iestādei kļūst zināms, ka kādā saskaņā ar šo pantu nosūtītā dokumentā ir nepareiza informācija, tā nekavējoties informē otras Puses konkurences iestādi, kura kļūdu izlabo vai novērš.

8. pants

Informācijas izmantošana

1.   Informācija, ko saskaņā ar šo nolīgumu vienas Puses konkurences iestāde apspriež ar otras Puses konkurences iestādi vai nosūta tai, izmanto tikai tam, lai attiecīgās Puses konkurences iestāde īstenotu minētās Puses konkurences tiesību aktus.

2.   Informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesā un saskaņā ar šo nolīgumu apspriesta ar otras Puses konkurences iestādi vai nosūtīta tai, saņēmēja konkurences iestāde izmanto tikai tam, lai īstenotu tās konkurences tiesību aktus attiecībā uz to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu.

3.   Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar 7. panta 4. punktu, saņēmēja konkurences iestāde izmanto tikai pieprasījumā noteiktajiem nolūkiem.

4.   Nekādu saskaņā ar šo nolīgumu apspriestu vai nosūtītu informāciju neizmanto, lai piemērotu sankcijas fiziskai personai.

5.   Vienas Puses konkurences iestāde var pieprasīt, lai saskaņā ar šo nolīgumu nosūtīto informāciju izmanto, ievērojot tās norādītos noteikumus un nosacījumus. Saņēmēja konkurences iestāde bez nosūtītājas konkurences iestādes iepriekšējas piekrišanas neizmanto šādu informāciju tādā veidā, kas ir pretrunā ar šādiem noteikumiem un nosacījumiem.

9. pants

Informācijas aizsardzība un konfidencialitāte

1.   Pušu konkurences iestādes faktu, ka ir iesniegts vai saņemts pieprasījums, uzskata par konfidenciālu. Saņēmēja konkurences iestāde nodrošina saskaņā ar šo nolīgumu iegūtas informācijas konfidencialitāti atbilstoši tās attiecīgajiem tiesību aktiem. Abas konkurences iestādes jo īpaši iebilst jebkādiem trešās personas vai citas iestādes pieprasījumiem izpaust saņemto informāciju. Tas neizslēdz šādas informācijas izpaušanu šādiem mērķiem:

| a) | lai saņemtu tiesas nolēmumu saistībā ar Puses konkurences tiesību aktu publisku izpildi; |
| --- | --- |

a)

lai saņemtu tiesas nolēmumu saistībā ar Puses konkurences tiesību aktu publisku izpildi;

| b) | lai izpaustu informāciju uzņēmumiem, kuri ir iesaistīti izmeklēšanā vai procedūrā saskaņā ar Pušu konkurences tiesību aktiem, un pret kuriem šo informāciju var izmantot, ja šādu izpaušanu pieprasa informācijas saņēmējas Puses tiesību akti; |
| --- | --- |

b)

lai izpaustu informāciju uzņēmumiem, kuri ir iesaistīti izmeklēšanā vai procedūrā saskaņā ar Pušu konkurences tiesību aktiem, un pret kuriem šo informāciju var izmantot, ja šādu izpaušanu pieprasa informācijas saņēmējas Puses tiesību akti;

| c) | lai izpaustu informāciju tiesai apelācijas procesā; |
| --- | --- |

c)

lai izpaustu informāciju tiesai apelācijas procesā;

| d) | lai izpaustu informāciju, ja un ciktāl tas ir nepieciešams, lai īstenotu tiesības uz piekļuvi dokumentiem atbilstoši Puses tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

lai izpaustu informāciju, ja un ciktāl tas ir nepieciešams, lai īstenotu tiesības uz piekļuvi dokumentiem atbilstoši Puses tiesību aktiem.

Šādos gadījumos informācijas saņēmēja konkurences iestāde nodrošina, ka pilnībā tiek garantēta komercnoslēpumu aizsardzība.

2.   Vienas Puses konkurences iestāde nekavējoties informē otras Puses konkurences iestādi, ja tai kļūst zināms, ka par spīti tās visrūpīgākajiem centieniem, informācija nejauši ir izmantota vai izpausta veidā, kas ir pretrunā ar šā panta noteikumiem. Puses nevilcinoties apspriežas par pasākumiem, lai mazinātu jebkādu kaitējumu, kas varētu rasties informācijas izmantošanas vai izpaušanas rezultātā, un lai nodrošinātu, ka šāda situācija neatkārtojas.

3.   Puses nodrošina personas datu aizsardzību saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem.

10. pants

Informācija par dalībvalstu konkurences iestādēm un EBTA uzraudzības iestādi

1.   Eiropas Komisija, rīkojoties saskaņā ar Savienības konkurences tiesību aktiem vai citiem starptautiskiem noteikumiem attiecībā uz konkurenci:

| a) | var informēt tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras būtiskās intereses skar paziņojumi, kurus saskaņā ar 3. pantu tai nosūtījusi Šveices konkurences iestāde; |
| --- | --- |

a)

var informēt tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras būtiskās intereses skar paziņojumi, kurus saskaņā ar 3. pantu tai nosūtījusi Šveices konkurences iestāde;

| b) | var informēt dalībvalsts kompetentās iestādes par to, ka notiek sadarbība un izpildes pasākumu koordinācija; |
| --- | --- |

b)

var informēt dalībvalsts kompetentās iestādes par to, ka notiek sadarbība un izpildes pasākumu koordinācija;

| c) | informāciju, ko saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu nosūtījusi Šveices konkurences iestāde, var izpaust dalībvalstu kompetentajām iestādēm tikai, lai izpildītu savu informēšanas pienākumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. un 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 139/2004 19. pantu; un |
| --- | --- |

c)

informāciju, ko saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu nosūtījusi Šveices konkurences iestāde, var izpaust dalībvalstu kompetentajām iestādēm tikai, lai izpildītu savu informēšanas pienākumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. un 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 139/2004 19. pantu; un

| d) | informāciju, ko saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu nosūtījusi Šveices konkurences iestāde, var izpaust EBTA uzraudzības iestādei tikai, lai izpildītu savu informēšanas pienākumu saskaņā ar EEZ līguma 23. protokola 6. un 7. pantu attiecībā uz uzraudzības iestāžu sadarbību. |
| --- | --- |

d)

informāciju, ko saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu nosūtījusi Šveices konkurences iestāde, var izpaust EBTA uzraudzības iestādei tikai, lai izpildītu savu informēšanas pienākumu saskaņā ar EEZ līguma 23. protokola 6. un 7. pantu attiecībā uz uzraudzības iestāžu sadarbību.

2.   Informāciju, kas nav publiski pieejama informācija un kas saskaņā ar 1. punktu paziņota dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EBTA uzraudzības iestādei, neizmanto citiem mērķiem, kā tikai, lai Eiropas Komisijas īstenotu Savienības konkurences tiesību aktus, un tā nav izpaužama.

11. pants

Apspriešanās

1.   Puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriežas par visiem jautājumiem, kas var rasties, īstenojot šo nolīgumu. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses izskata iespēju pārskatīt šā nolīguma darbību un pārbaudīt to sadarbības turpmākas attīstības iespēju.

2.   Puses iespējami drīz informē viena otru par jebkādiem grozījumiem to konkurences tiesību aktos, kā arī par jebkādiem grozījumiem citos tiesību aktos un noteikumos un jebkādām izmaiņām to konkurences iestāžu īstenošanas praksē, kas var ietekmēt šā nolīguma darbību. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses apspriežas, lai izvērtētu šādu grozījumu vai izmaiņu konkrēto ietekmi un šo nolīgumu un lai jo īpaši noteiktu, vai šis nolīgums būtu jāgroza saskaņā ar 14. panta 2. punktu.

3.   Pēc jebkuras konkurences iestādes pieprasījuma Pušu konkurences iestādes tiekas atbilstošā līmenī. Šajās sanāksmēs tās var:

| a) | informēt viena otru par to pašreizējiem īstenošanas centieniem un prioritātēm saistībā ar katras Puses konkurences tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

informēt viena otru par to pašreizējiem īstenošanas centieniem un prioritātēm saistībā ar katras Puses konkurences tiesību aktiem;

| b) | apmainīties ar uzskatiem par kopīgu interešu tautsaimniecības nozarēm; |
| --- | --- |

b)

apmainīties ar uzskatiem par kopīgu interešu tautsaimniecības nozarēm;

| c) | apspriest abpusēji interesējošus politikas jautājumus; un |
| --- | --- |

c)

apspriest abpusēji interesējošus politikas jautājumus; un

| d) | apspriest citus abpusēji interesējošus jautājumus, kas saistīti ar katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

apspriest citus abpusēji interesējošus jautājumus, kas saistīti ar katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu.

12. pants

Paziņojumi

1.   Ja vien Puses vai to konkurences iestādes nav vienojušās citādāk, paziņojumus saskaņā ar šo nolīgumu sniedz angļu valodā.

2.   Katras Puses konkurences iestāde norīko kontaktpersonu, lai veicinātu saziņu starp Pusēm par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar nolīguma īstenošanu.

13. pants

Spēkā esošie tiesību akti

Nekas šajā nolīgumā nav skaidrojams tādā veidā, kas kaitētu jebkuras Puses konkurences tiesību aktu formulējumam vai īstenošanai.

14. pants

Stāšanās spēkā, grozījumi un darbības izbeigšana

1.   Šo nolīgumu Puses apstiprina saskaņā ar to iekšējām procedūrām. Puses viena otrai paziņo par attiecīgo procedūru pabeigšanu. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā sniegts pēdējais paziņojums par apstiprināšanu.

2.   Puses var vienoties par jebkādiem grozījumiem šajā nolīgumā. Ja Puses nav vienojušās citādāk, šādi grozījumi stājas spēkā, ievērojot tās pašas procedūras, kas izklāstītas 1. punktā.

3.   Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, otrai Pusei par to rakstiski paziņojot pa diplomātiskajiem kanāliem. Šādā gadījumā šis nolīgums zaudē spēku sešus (6) mēnešus no šāda paziņojuma saņemšanas dienas.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie atbilstīgo Pušu pārstāvji ir parakstījuši šo nolīgumu.

Sagatavots Briselē, 2013. gada 17. maijā divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

---

(1)  Saskaņā ar Lisabonas Līguma 5. pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. un 82. pants tika pārnumurēts kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pants.

1

---

REGULAS

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1280/2014

(2014. gada 26. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bra (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bra, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bra, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Bra (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 26. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1996. gada 1. jūlija Regula (EK) Nr. 1263/96, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.).

2

(3)  OV C 205, 2.7.2014., 15. lpp.

3

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1281/2014

(2014. gada 1. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2014. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 1. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Krājums | PLE/7HJK. |
| Suga | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VIIh, VIIj un VIIk |
| Aizlieguma datums | 24.10.2014. |

Nr.

72/TQ43

Dalībvalsts

Īrija

Krājums

PLE/7HJK.

Suga

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Zona

VIIh, VIIj un VIIk

Aizlieguma datums

24.10.2014.

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1282/2014

(2014. gada 2. decembris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 attiecībā uz pārstrādāto produktu maksimālajiem daudzumiem, ko var eksportēt vai nosūtīt no Spānijas un Francijas attālākajiem reģioniem un attiecīgajām trešām valstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulu (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 (2) 15. panta 1. punktā ir paredzēta iespēja uzņēmējiem tradicionālo tirdzniecības plūsmu vai reģionālās tirdzniecības ietvaros eksportēt un tradicionālo tirdzniecības plūsmu ietvaros nosūtīt pārstrādātus produktus, kas satur izejvielas, kurām piemērots īpašais piegādes režīms, kā minēts Regulas (ES) Nr. 228/2013 10. pantā. Pārstrādātāji, kas paredz eksportēt vai nosūtīt minētos produktus šajos ietvaros, drīkst to darīt, ievērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II līdz V pielikumā izklāstītos ikgadējo daudzumu ierobežojumus. To trešo valstu saraksts, uz kurām minētos produktus var eksportēt, ir izklāstīts minētās īstenošanas regulas VI pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 (2) 15. panta 1. punktā ir paredzēta iespēja uzņēmējiem tradicionālo tirdzniecības plūsmu vai reģionālās tirdzniecības ietvaros eksportēt un tradicionālo tirdzniecības plūsmu ietvaros nosūtīt pārstrādātus produktus, kas satur izejvielas, kurām piemērots īpašais piegādes režīms, kā minēts Regulas (ES) Nr. 228/2013 10. pantā. Pārstrādātāji, kas paredz eksportēt vai nosūtīt minētos produktus šajos ietvaros, drīkst to darīt, ievērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II līdz V pielikumā izklāstītos ikgadējo daudzumu ierobežojumus. To trešo valstu saraksts, uz kurām minētos produktus var eksportēt, ir izklāstīts minētās īstenošanas regulas VI pielikumā.

| (2) | Francijas iestādes lūdza Komisiju pielāgot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II pielikumā esošo sarakstu attiecībā uz Martiniku, mainot tādu pārstrādāto produktu maksimālos daudzumus, kas atbilst KN kodam 0403 10 un 1101 00, un pievienojot daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 2202, 2105 un 2007. Attiecībā uz Gvadelupu tās pieprasīja Komisijai pielāgot šo sarakstu, mainot maksimālos daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 1101 00 un 2309 90, un pievienojot daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 0402 10 un 2007, 2008 un 2009. Tās arī lūdza pievienot jaunas trešās valstis minētās īstenošanas regulas VI pielikuma Martinikas un Gvadelupas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Francijas iestādes lūdza Komisiju pielāgot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II pielikumā esošo sarakstu attiecībā uz Martiniku, mainot tādu pārstrādāto produktu maksimālos daudzumus, kas atbilst KN kodam 0403 10 un 1101 00, un pievienojot daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 2202, 2105 un 2007. Attiecībā uz Gvadelupu tās pieprasīja Komisijai pielāgot šo sarakstu, mainot maksimālos daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 1101 00 un 2309 90, un pievienojot daudzumus produktiem, kas atbilst KN kodam 0402 10 un 2007, 2008 un 2009. Tās arī lūdza pievienot jaunas trešās valstis minētās īstenošanas regulas VI pielikuma Martinikas un Gvadelupas sarakstā.

| (3) | Pārstrādāto produktu maksimālie daudzumi, ko gadā var eksportēt vai nosūtīt no Kanāriju salām tradicionālā eksporta un tradicionālo sūtījumu ietvaros, ir noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 IV pielikumā, un daudzumi, ko gadā var eksportēt no Kanāriju salām reģionālās tirdzniecības ietvaros, ir noteikti minētās īstenošanas regulas V pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Pārstrādāto produktu maksimālie daudzumi, ko gadā var eksportēt vai nosūtīt no Kanāriju salām tradicionālā eksporta un tradicionālo sūtījumu ietvaros, ir noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 IV pielikumā, un daudzumi, ko gadā var eksportēt no Kanāriju salām reģionālās tirdzniecības ietvaros, ir noteikti minētās īstenošanas regulas V pielikumā.

| (4) | Spānijas iestādes lūdza Komisiju vienkāršot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 IV un V pielikumā esošos sarakstus, summējot pārstrādāto produktu daudzumus, kas atbilst KN koda 1806 un 1905 apakšpozīcijām. |
| --- | --- |

(4)

Spānijas iestādes lūdza Komisiju vienkāršot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 IV un V pielikumā esošos sarakstus, summējot pārstrādāto produktu daudzumus, kas atbilst KN koda 1806 un 1905 apakšpozīcijām.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 180/2014

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II, IV, V un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 20. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014, kas nosaka piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 63, 4.3.2014., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 II, IV, V un VI pielikumu groza, kā norādīts turpmāk:

| 1) | Martinikas un Gvadelupas tabulu II pielikumā aizstāj ar šādu:

  “Martinika








  (Daudzumi kilogramos (vai litros *)) |
| --- | --- |
| KN kods | Uz Savienību | Uz trešām valstīm |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1)

Martinikas un Gvadelupas tabulu II pielikumā aizstāj ar šādu:

“Martinika

(Daudzumi kilogramos (vai litros *))

KN kods

Uz Savienību

Uz trešām valstīm

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Gvadelupa

| (Daudzumi kilogramos (vai litros *)) |
| --- |
| KN kods | Uz Savienību | Uz trešām valstīm |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007–2008–2009 | 4 000 | —” |

(Daudzumi kilogramos (vai litros *))

KN kods

Uz Savienību

Uz trešām valstīm

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007–2008–2009

4 000

—”

| 2) | regulas IV pielikumu groza šādi:






  a) | rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 un 1806 90, aizstāj ar šādām:







  “1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

regulas IV pielikumu groza šādi:

a)

rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 un 1806 90, aizstāj ar šādām:

“1806

490 500

265 000”

;

| b) | rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 un 1905 90, aizstāj ar šādām:







  “1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 un 1905 90, aizstāj ar šādām:

“1905

916 500

878 000”

;

| 3) | regulas V pielikumu groza šādi:






  a) | rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1806 10, 1806 31, 1806 32 un 1806 90, aizstāj ar šādām:






  “1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1806 10, 1806 31, 1806 32 un 1806 90, aizstāj ar šādām:

“1806

266 000”

;

| b) | rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1905 31 un 1905 32, aizstāj ar šādām:






  “1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

b)

rindas, kas atbilst apakšpozīcijai 1905 31 un 1905 32, aizstāj ar šādām:

“1905

225 000”

;

| 4) | regulas VI pielikuma daļu, kas attiecas uz Francijas aizjūras departamentiem, aizstāj ar šādu:
  “Reinjona: Maurīcija, Madagaskara un Komoru salas

  Martinika: Mazās Antiļu salas (1), Surinama un Haiti

  Gvadelupa: Mazās Antiļu salas, Surinama un Haiti

  Francijas Gviāna: Brazīlija, Surinama un Gajāna |
| --- | --- |

4)

regulas VI pielikuma daļu, kas attiecas uz Francijas aizjūras departamentiem, aizstāj ar šādu:

“Reinjona: Maurīcija, Madagaskara un Komoru salas

Martinika: Mazās Antiļu salas (1), Surinama un Haiti

Gvadelupa: Mazās Antiļu salas, Surinama un Haiti

Francijas Gviāna: Brazīlija, Surinama un Gajāna

---

(1)  Mazās Antiļu salas: Virdžīnu salas, Sentkitsa un Nevisa, Antigva un Barbuda, Dominika, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Barbadosa, Trinidāda un Tobāgo, Sintmartēna un Angilja.”

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1283/2014

(2014. gada 2. decembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu (“CVG” jeb “attiecīgais ražojums”) importam sākotnēji tika uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu (“CVG” jeb “attiecīgais ražojums”) importam sākotnēji tika uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējie pasākumi”).

| (2) | Malaizijai spēkā esošais antidempinga maksājums ir 75 %, izņemot uzņēmumus Anggerik Laksana Sdn Bhd un Pantech Steel Industries Sdn Bhd, kuriem antidempinga maksājumi ir attiecīgi 59,2 % un 49,9 %. Korejas Republikai antidempinga maksājums ir 44 % attiecībā uz visiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Malaizijai spēkā esošais antidempinga maksājums ir 75 %, izņemot uzņēmumus Anggerik Laksana Sdn Bhd un Pantech Steel Industries Sdn Bhd, kuriem antidempinga maksājumi ir attiecīgi 59,2 % un 49,9 %. Korejas Republikai antidempinga maksājums ir 44 % attiecībā uz visiem uzņēmumiem.

| (3) | Sākotnējie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 363/2010 (4) (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 363/2010 (4) (“spēkā esošie pasākumi”).

1.2.   Attiecībā uz citām trešām valstīm spēkā esošie pasākumi

| (4) | Ārpus šīs procedūras patlaban ir spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam no Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes (5). Pasākumi, ko piemēro Ķīnas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Taivānas (6), Indonēzijas (7), Šrilankas (8) un Filipīnām (9). Komisija 2014. gada 3. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam attiecībā uz CVG importu no Ķīnas Tautas Republikas un pēc pasākumu paplašināšanas arī uz importu no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10). Eksportam no Taizemes antidempinga pasākumu termiņš ir beidzies. |
| --- | --- |

(4)

Ārpus šīs procedūras patlaban ir spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam no Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes (5). Pasākumi, ko piemēro Ķīnas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Taivānas (6), Indonēzijas (7), Šrilankas (8) un Filipīnām (9). Komisija 2014. gada 3. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam attiecībā uz CVG importu no Ķīnas Tautas Republikas un pēc pasākumu paplašināšanas arī uz importu no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10). Eksportam no Taizemes antidempinga pasākumu termiņš ir beidzies.

| (5) | 2013. gada janvārī tika noteikti pasākumi attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi Krievijā un Turcijā (11). |
| --- | --- |

(5)

2013. gada janvārī tika noteikti pasākumi attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi Krievijā un Turcijā (11).

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 8. februārī publicēja paziņojumu par gaidāmajām termiņa beigām spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Korejas un Malaizijas izcelsmes CVG (12). |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 8. februārī publicēja paziņojumu par gaidāmajām termiņa beigām spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Korejas un Malaizijas izcelsmes CVG (12).

| (7) | Komisija 2013. gada 26. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2013. gada 26. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktam.

| (8) | Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(8)

Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma.

| (9) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

| (10) | Komisija 2013. gada 15. oktobrī uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (13). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2013. gada 15. oktobrī uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (13).

1.4.   Ieinteresētās personas

| (11) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Korejas Republikā un Malaizijā un Korejas un Malaizijas iestādes un aicināja tos sadarboties. |
| --- | --- |

(11)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Korejas Republikā un Malaizijā un Korejas un Malaizijas iestādes un aicināja tos sadarboties.

| (12) | Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(12)

Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.1.   Atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt Savienības ražotāju, importētāju un Korejas ražotāju eksportētāju atlasi. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt Savienības ražotāju, importētāju un Korejas ražotāju eksportētāju atlasi.

a)   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Izlasi veidoja, pamatojoties uz datiem par līdzīgā ražojuma ražošanas un tirdzniecības apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), vienlaikus nodrošinot konkrētu ģeogrāfisko izkliedētību, un tajā ietvēra četrus Savienības ražotājus vai Savienības ražotāju grupas (piecus atsevišķus uzņēmumus), kas atrodas Vācijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā un Austrijā. Piezīmes netika sniegtas, un galīgajā izlasē tika iekļauti sākotnēji atlasītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Izlasi veidoja, pamatojoties uz datiem par līdzīgā ražojuma ražošanas un tirdzniecības apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), vienlaikus nodrošinot konkrētu ģeogrāfisko izkliedētību, un tajā ietvēra četrus Savienības ražotājus vai Savienības ražotāju grupas (piecus atsevišķus uzņēmumus), kas atrodas Vācijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā un Austrijā. Piezīmes netika sniegtas, un galīgajā izlasē tika iekļauti sākotnēji atlasītie uzņēmumi.

| (15) | Tomēr pēc procedūras sākšanas Komisijai bija no izlases jāizslēdz divi Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Pārējo divu atlikušo uzņēmumu/uzņēmumu grupu (trīs atsevišķi uzņēmumi) produkcija ir 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma, un tiem ir ražotnes trīs dažādās valstīs. Tādēļ labotā izlase joprojām bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(15)

Tomēr pēc procedūras sākšanas Komisijai bija no izlases jāizslēdz divi Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Pārējo divu atlikušo uzņēmumu/uzņēmumu grupu (trīs atsevišķi uzņēmumi) produkcija ir 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma, un tiem ir ražotnes trīs dažādās valstīs. Tādēļ labotā izlase joprojām bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

b)   Importētāju atlase

| (16) | Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās.

c)   Korejas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

| (17) | Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Korejas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Korejas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(17)

Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Korejas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Korejas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.

| (18) | Divi Korejas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju, bet tikai viens piekrita sadarboties un tikt iekļautam izlasē. Tādēļ tika konstatēts, ka Korejas ražotāju eksportētāju atlase nav nepieciešama |
| --- | --- |

(18)

Divi Korejas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju, bet tikai viens piekrita sadarboties un tikt iekļautam izlasē. Tādēļ tika konstatēts, ka Korejas ražotāju eksportētāju atlase nav nepieciešama

d)   Malaizijas ražotāji eksportētāji

| (19) | Ņemot vērā to, ka nav daudz zināmu Malaizijas ražotāju eksportētāju, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu neparedzēja veikt atlasi. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka nav daudz zināmu Malaizijas ražotāju eksportētāju, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu neparedzēja veikt atlasi.

| (20) | Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Turklāt Komisija Malaizijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(20)

Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Turklāt Komisija Malaizijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.

1.4.2.   Atbildes uz anketas jautājumiem

| (21) | Komisija nosūtīja anketu visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, Korejas uzņēmumam, kurš sadarbojās, un visiem zināmajiem Malaizijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(21)

Komisija nosūtīja anketu visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, Korejas uzņēmumam, kurš sadarbojās, un visiem zināmajiem Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.

| (22) | Viens Savienības ražotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, savukārt viens Savienības ražotājs vien daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem un neatbildēja uz vēstuli, kurā bija pieprasīta trūkstošā informācija. Minētie divi Savienības ražotāji pēc tam tika izslēgti no izlases (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Viens Korejas ražotājs eksportētājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Neviens no Malaizijas ražotājiem eksportētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(22)

Viens Savienības ražotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, savukārt viens Savienības ražotājs vien daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem un neatbildēja uz vēstuli, kurā bija pieprasīta trūkstošā informācija. Minētie divi Savienības ražotāji pēc tam tika izslēgti no izlases (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Viens Korejas ražotājs eksportētājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Neviens no Malaizijas ražotājiem eksportētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.4.3.   Pārbaudes apmeklējumi

| (23) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un lai izvērtētu to, vai pasākumu ieviešana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz pamatregulas 16. pantu, šādu uzņēmumu telpās veica pārbaudes apmeklējumus: | Ražotāji Savienībā:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija un saistītais uzņēmums Siekman Fittings, Lohne, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un lai izvērtētu to, vai pasākumu ieviešana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz pamatregulas 16. pantu, šādu uzņēmumu telpās veica pārbaudes apmeklējumus:

Ražotāji Savienībā:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija un saistītais uzņēmums Siekman Fittings, Lohne, Vācija,

| — | Vallourec Fittings S.A., Francija. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Francija.

| | Korejas Republikas ražotāji eksportētāji:







  — | TK Corporation, Busan. |
| --- | --- | --- |

Korejas Republikas ražotāji eksportētāji:

—

TK Corporation, Busan.

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (24) | Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

| (25) | Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(25)

Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6.   Informācijas paziņošana

| (26) | Komisija 2014. gada 12. septembrī visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, kuri ir pamatā tās plāniem par spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2014. gada 12. septembrī visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, kuri ir pamatā tās plāniem par spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (27) | Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu veidgabali (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un Malaizijā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums” vai “CVG”). |
| --- | --- |

(27)

Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu veidgabali (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un Malaizijā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums” vai “CVG”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (28) | Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajās valstīs ražotajam CVG, ko pārdod iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību un/vai citiem eksporta tirgiem, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums kā tiem ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(28)

Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajās valstīs ražotajam CVG, ko pārdod iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību un/vai citiem eksporta tirgiem, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums kā tiem ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (29) | Komisija lēma, ka šis ražojums tādējādi ir līdzīgais ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Komisija lēma, ka šis ražojums tādējādi ir līdzīgais ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu atkārtoties dempings no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu atkārtoties dempings no attiecīgajām valstīm.

3.1.   Korejas Republika

3.1.1.   Ievadpiezīmes

| (31) | Viens no lielākajiem Korejas CVG ražotājiem TK Corporation sadarbojās izmeklēšanā. Šis uzņēmums, kurš sadarbojās, eksportēja 25 %–40 % no Korejas CVG eksporta apjoma (precīzs skaitlis nav sniegts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). TK Corporation Komisijai sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp datus par pārdoto iekšzemes tirgū un eksportam un par ražošanas izmaksām. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā TK Corporation īpatsvaru CVG eksportā no Korejas, šīs valsts dempinga izvērtējumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un daļas no dempinga atkārtošanās izvērtējuma varētu pamatot ar uzņēmuma datiem. TK Corporation atbilde tika pārbaudīta. |
| --- | --- |

(31)

Viens no lielākajiem Korejas CVG ražotājiem TK Corporation sadarbojās izmeklēšanā. Šis uzņēmums, kurš sadarbojās, eksportēja 25 %–40 % no Korejas CVG eksporta apjoma (precīzs skaitlis nav sniegts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). TK Corporation Komisijai sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp datus par pārdoto iekšzemes tirgū un eksportam un par ražošanas izmaksām. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā TK Corporation īpatsvaru CVG eksportā no Korejas, šīs valsts dempinga izvērtējumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un daļas no dempinga atkārtošanās izvērtējuma varētu pamatot ar uzņēmuma datiem. TK Corporation atbilde tika pārbaudīta.

3.1.2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (32) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Korejas Savienībā tika importēts vien neliels CVG daudzums (mazāk nekā 50 tonnas). Daļu no šā apjoma pārdeva TK Corporation – vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Skaidrs, ka minētie daudzumi nav reprezentatīvi, jo tie atbilst vien 0,1 % no TK Corporation ražošanas apjoma. Turklāt nebija skaidrs, vai par TK Corporation importu ir samaksāts antidempinga maksājums, kas izraisa šaubas par to, vai tas vispār ir ievests Savienības muitas teritorijā. Turklāt minētā pārdošana attiecās uz trim īpašiem projektiem ar konkrētām cauruļu specifikācijām (tādējādi pārdošana nav reprezentatīva) un tajā pašā reizē tika pārdotas arī citu veidu caurules (galvenokārt no nerūsējošā tērauda). Iepriekš minēto iemeslu dēļ, vadoties pēc datiem par TK Corporation CVG importu Savienībā pārkatīšanas izmeklēšanas periodā, nebija iespējams veikt pamatotu izvērtējumu. |
| --- | --- |

(32)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Korejas Savienībā tika importēts vien neliels CVG daudzums (mazāk nekā 50 tonnas). Daļu no šā apjoma pārdeva TK Corporation – vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Skaidrs, ka minētie daudzumi nav reprezentatīvi, jo tie atbilst vien 0,1 % no TK Corporation ražošanas apjoma. Turklāt nebija skaidrs, vai par TK Corporation importu ir samaksāts antidempinga maksājums, kas izraisa šaubas par to, vai tas vispār ir ievests Savienības muitas teritorijā. Turklāt minētā pārdošana attiecās uz trim īpašiem projektiem ar konkrētām cauruļu specifikācijām (tādējādi pārdošana nav reprezentatīva) un tajā pašā reizē tika pārdotas arī citu veidu caurules (galvenokārt no nerūsējošā tērauda). Iepriekš minēto iemeslu dēļ, vadoties pēc datiem par TK Corporation CVG importu Savienībā pārkatīšanas izmeklēšanas periodā, nebija iespējams veikt pamatotu izvērtējumu.

| (33) | Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation norādīja, ka Komisijai turpmāk norādīto iemeslu dēļ dempinga izvērtējumā būtu bijis jāvadās pēc tā eksporta pārdošanas uz Savienību datiem: i) tā eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nozīmīgs un tādējādi reprezentatīvs, jo, neraugoties uz piemērojamo maksājumu, tos dokumentē ne mazāk kā 26 rēķini, kas aptver 282 atsevišķus darījumus; ii) tā kā nav skaidrības par antidempinga maksājuma veikšanu, uz dažiem pārdošanas darījumiem (kas paredzēti ārzonas projektam) antidempinga maksājums nav attiecināms, savukārt citu tādu pārdošanas darījumu gadījumā, kas notikuši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importētāji ne vienmēr maksājuši antidempinga maksājumu minēto ražojumu nepareizas klasifikācijas dēļ, jo tādējādi importētāji nav apzinājušies, ka antidempinga maksājums ir piemērojams. Starplaikā importētājus par šo kļūdu informēja, un tie kopš tā laika konkrētos antidempinga maksājumus ir veikuši ar atpakaļejošu datumu; un iii) eksporta pārdošana uz Savienību norisinājās normālos apstākļos, jo piegādes laiks nebija saīsināts un uz pārdošanas cenām neattiecās šķērskompensācija. |
| --- | --- |

(33)

Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation norādīja, ka Komisijai turpmāk norādīto iemeslu dēļ dempinga izvērtējumā būtu bijis jāvadās pēc tā eksporta pārdošanas uz Savienību datiem: i) tā eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nozīmīgs un tādējādi reprezentatīvs, jo, neraugoties uz piemērojamo maksājumu, tos dokumentē ne mazāk kā 26 rēķini, kas aptver 282 atsevišķus darījumus; ii) tā kā nav skaidrības par antidempinga maksājuma veikšanu, uz dažiem pārdošanas darījumiem (kas paredzēti ārzonas projektam) antidempinga maksājums nav attiecināms, savukārt citu tādu pārdošanas darījumu gadījumā, kas notikuši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importētāji ne vienmēr maksājuši antidempinga maksājumu minēto ražojumu nepareizas klasifikācijas dēļ, jo tādējādi importētāji nav apzinājušies, ka antidempinga maksājums ir piemērojams. Starplaikā importētājus par šo kļūdu informēja, un tie kopš tā laika konkrētos antidempinga maksājumus ir veikuši ar atpakaļejošu datumu; un iii) eksporta pārdošana uz Savienību norisinājās normālos apstākļos, jo piegādes laiks nebija saīsināts un uz pārdošanas cenām neattiecās šķērskompensācija.

| (34) | Šīs piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. TK Corporation neapstrīdēja to, ka tās eksporta darījumu apjoms uz Savienību bijis mazs gan absolūtā izteiksmē, gan salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu (mazāk par 0,1 %). Komisija joprojām uzskata, ka tik neliels apjoms (gan relatīvā, gan absolūtā izteiksmē) nav reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(34)

Šīs piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. TK Corporation neapstrīdēja to, ka tās eksporta darījumu apjoms uz Savienību bijis mazs gan absolūtā izteiksmē, gan salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu (mazāk par 0,1 %). Komisija joprojām uzskata, ka tik neliels apjoms (gan relatīvā, gan absolūtā izteiksmē) nav reprezentatīvs.

| (35) | Turklāt Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, nevarēja konstatēt to, kura daļa no TK Corporation norādītās pārdošanas Savienībā tikusi pareizi klasificēta un importēta, kā arī nevarēja pārbaudīt apgalvojumu par to, ka uz cenām neattiecās šķērskompensācija, un tādēļ minēto apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo apliecinošie dokumenti tika iesniegti tikai pēc pārbaudes apmeklējuma. Jebkurā gadījumā attiecībā uz abiem jautājumiem, lai izdarītu secinājumus pēc iepriekš 34. apsvērumā minētā izvērtējuma, Komisijai nav jāveic galīgais konstatējums, jo pat kopējais TK Corporation paziņotais pārdošanas apjoms Savienībā nav uzskatāms par pietiekami reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, nevarēja konstatēt to, kura daļa no TK Corporation norādītās pārdošanas Savienībā tikusi pareizi klasificēta un importēta, kā arī nevarēja pārbaudīt apgalvojumu par to, ka uz cenām neattiecās šķērskompensācija, un tādēļ minēto apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo apliecinošie dokumenti tika iesniegti tikai pēc pārbaudes apmeklējuma. Jebkurā gadījumā attiecībā uz abiem jautājumiem, lai izdarītu secinājumus pēc iepriekš 34. apsvērumā minētā izvērtējuma, Komisijai nav jāveic galīgais konstatējums, jo pat kopējais TK Corporation paziņotais pārdošanas apjoms Savienībā nav uzskatāms par pietiekami reprezentatīvu.

| (36) | Tādēļ Komisija apstiprina, ka TK Corporation pārdošanas darījumus Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar izmantot par pamatu jēgpilnā dempinga izvērtēšanā šīs termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros. |
| --- | --- |

(36)

Tādēļ Komisija apstiprina, ka TK Corporation pārdošanas darījumus Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar izmantot par pamatu jēgpilnā dempinga izvērtēšanā šīs termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros.

3.1.3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (37) | Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Korejā un Savienības tirgus pievilcība. |
| --- | --- |

(37)

Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Korejā un Savienības tirgus pievilcība.

3.1.3.1.   Eksports no Korejas uz citiem galamērķiem

| (38) | Tā kā CVG importa apjoms no Korejas uz Savienību ir mazs un šīs pārdošanas cenas nav ticamas (sk. 32. līdz 36. apsvērumu), Komisija secināja, ka izvērtējumā par eksporta uz Savienību turpmākajām cenām gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu jāizmanto dati par Korejas CVG pārdošanu uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā CVG importa apjoms no Korejas uz Savienību ir mazs un šīs pārdošanas cenas nav ticamas (sk. 32. līdz 36. apsvērumu), Komisija secināja, ka izvērtējumā par eksporta uz Savienību turpmākajām cenām gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu jāizmanto dati par Korejas CVG pārdošanu uz citām valstīm.

| (39) | Tika uzskatīts, ka ir lietderīgi vispirms izvērtēt Korejas pārdošanas darījumus uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”), jo šis tirgus pretstatā citiem Korejas eksporta galamērķiem ir pēc lieluma līdzīgs Savienības tirgum un tajā ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars un zemas importa tarifu likmes, kas to padara par izteiktas konkurences tirgu. Turklāt ASV ir lielākais Korejas eksporta galamērķis vispār un arī konkrēti uzņēmumam TK Corporation. |
| --- | --- |

(39)

Tika uzskatīts, ka ir lietderīgi vispirms izvērtēt Korejas pārdošanas darījumus uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”), jo šis tirgus pretstatā citiem Korejas eksporta galamērķiem ir pēc lieluma līdzīgs Savienības tirgum un tajā ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars un zemas importa tarifu likmes, kas to padara par izteiktas konkurences tirgu. Turklāt ASV ir lielākais Korejas eksporta galamērķis vispār un arī konkrēti uzņēmumam TK Corporation.

| (40) | Tāpat izmeklēšanā tika pārbaudīti arī visi pārējie Korejas CVG eksporta darījumi. |
| --- | --- |

(40)

Tāpat izmeklēšanā tika pārbaudīti arī visi pārējie Korejas CVG eksporta darījumi.

| (41) | Dempinga aprēķini tika veikti gan attiecībā uz pārdošanu uz ASV, gan uz visiem pārējiem eksporta galamērķiem (iepriekš 32. līdz 36. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izņemot Savienību). |
| --- | --- |

(41)

Dempinga aprēķini tika veikti gan attiecībā uz pārdošanu uz ASV, gan uz visiem pārējiem eksporta galamērķiem (iepriekš 32. līdz 36. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izņemot Savienību).

a)   Normālā vērtība

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu par pamatu TK Corporation normālajai vērtībai tika izmantotas neatkarīgu pircēju maksātas vai maksājamas cenas savā iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, ja tas bija iespējams. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu par pamatu TK Corporation normālajai vērtībai tika izmantotas neatkarīgu pircēju maksātas vai maksājamas cenas savā iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, ja tas bija iespējams.

| (43) | Tiem ražojumu veidiem, kuriem šo metodiku nevarēja izmantot, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(43)

Tiem ražojumu veidiem, kuriem šo metodiku nevarēja izmantot, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (44) | To darīja, pamatojoties uz TK Corporation faktiskajām ražošanas izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, proti, faktiskajām izgatavošanas izmaksām, kam atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam pieskaitītas faktiskās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa. |
| --- | --- |

(44)

To darīja, pamatojoties uz TK Corporation faktiskajām ražošanas izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, proti, faktiskajām izgatavošanas izmaksām, kam atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam pieskaitītas faktiskās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa.

b)   Eksporta cena

| (45) | Kā paskaidrots 32. līdz 36. apsvērumā, uzņēmuma TK Corporation pārdošanu uz Savienību dempinga aprēķinos izmantot nevarēja, un tādējādi eksporta cenas noteica, vadoties pēc eksporta uz trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(45)

Kā paskaidrots 32. līdz 36. apsvērumā, uzņēmuma TK Corporation pārdošanu uz Savienību dempinga aprēķinos izmantot nevarēja, un tādējādi eksporta cenas noteica, vadoties pēc eksporta uz trešo valstu tirgiem.

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika izmantota TK Corporation eksporta cena uz citām valstīm un tika izdarītas korekcijas līdz EXW līmenim, attiecīgā gadījumā cita starpā ņemot vērā pārvadājumu izmaksas, nodokļus un maksājumus. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika izmantota TK Corporation eksporta cena uz citām valstīm un tika izdarītas korekcijas līdz EXW līmenim, attiecīgā gadījumā cita starpā ņemot vērā pārvadājumu izmaksas, nodokļus un maksājumus.

c)   Salīdzinājums un korekcijas

| (47) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī). |
| --- | --- |

(47)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).

| (48) | Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā tika veiktas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, apdrošināšanu, apstrādi, iekraušanas un papildu izmaksām. |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā tika veiktas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, apdrošināšanu, apstrādi, iekraušanas un papildu izmaksām.

| (49) | Lai nošķirtu attiecīgā ražojuma dažādos veidus, sākotnējā ražojumu kontroles numura (RKN) metodika ražojuma veidu aprakstīšanai paredzēja izmantot 11 ciparu sistēmu. Dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot nedaudz saīsinātu RKN struktūru ar septiņiem cipariem. Specifikācijas standarta un materiāla šķiras lauki tika aizstāti ar vienkāršotu kritēriju, kas nošķīra ražojumus pēc izgatavošanā izmantotā tērauda veida (oglekļa un leģētais). Šai rīcībai par iemeslu bija tas, ka bija nelielas atšķirības starp specifikācijās izmantotajiem standartiem (piemēram, ANSI vai EN) un materiālu šķirošanas sistēmas atbilda izmantotajam standartam. Tādējādi vienkāršotā sistēma dempinga (un kaitējuma) aprēķināšanas nolūkos palielināja atbilsmes līmeni vairākiem tūkstošiem RKN, neizkropļojot pašu aprēķinu rezultātus. |
| --- | --- |

(49)

Lai nošķirtu attiecīgā ražojuma dažādos veidus, sākotnējā ražojumu kontroles numura (RKN) metodika ražojuma veidu aprakstīšanai paredzēja izmantot 11 ciparu sistēmu. Dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot nedaudz saīsinātu RKN struktūru ar septiņiem cipariem. Specifikācijas standarta un materiāla šķiras lauki tika aizstāti ar vienkāršotu kritēriju, kas nošķīra ražojumus pēc izgatavošanā izmantotā tērauda veida (oglekļa un leģētais). Šai rīcībai par iemeslu bija tas, ka bija nelielas atšķirības starp specifikācijās izmantotajiem standartiem (piemēram, ANSI vai EN) un materiālu šķirošanas sistēmas atbilda izmantotajam standartam. Tādējādi vienkāršotā sistēma dempinga (un kaitējuma) aprēķināšanas nolūkos palielināja atbilsmes līmeni vairākiem tūkstošiem RKN, neizkropļojot pašu aprēķinu rezultātus.

| (50) | TK Corporation pieprasīja Komisijai sākotnējo RKN sistēmu paplašināt līdz 16 cipariem, bet šo prasību noraidīja, jo tobrīd izmantotā sistēma jau spēja efektīvi klasificēt attiecīgo ražojumu. Turklāt jānorāda, ka bija skaidrs tas, ka aprēķinātās dempinga (un kaitējuma) starpības 7, 11 vai 16 ciparu gadījumā būtiski nemainītos, jo TK Corporation pārdošanas vidējās cenas dažādos tirgos bija stipri atšķirīgas. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation pieprasīja Komisijai sākotnējo RKN sistēmu paplašināt līdz 16 cipariem, bet šo prasību noraidīja, jo tobrīd izmantotā sistēma jau spēja efektīvi klasificēt attiecīgo ražojumu. Turklāt jānorāda, ka bija skaidrs tas, ka aprēķinātās dempinga (un kaitējuma) starpības 7, 11 vai 16 ciparu gadījumā būtiski nemainītos, jo TK Corporation pārdošanas vidējās cenas dažādos tirgos bija stipri atšķirīgas.

| (51) | Otrs strīdīgais jautājums saistībā ar aprēķiniem bija dempinga aprēķinos izmantojamā daudzuma apzīmēšanas metode. TK Corporation norādīja, ka aprēķinos par mērvienību jāizmanto gabali, jo uzņēmuma pārdošanas rēķinos, cenu vadlīnijās (topošajiem) klientiem un grāmatvedībā daudzuma reģistrēšanai izmanto gabalu skaitu. Anketas jautājumos bija pieprasīts daudzumu norādīt pēc svara, bet TK Corporation atsevišķiem pārdošanas darījumiem atbildēs norādīja gabalu skaitu. Attiecībā uz minētajiem darījumiem TK Corporation nepilnību novēršanas procesā iesniedza pārrēķinu no gabaliem uz daudzumu svara vienībās. Komisija lēma, ka svars ir labākā metodika šādu iemeslu dēļ:






  — | gabalu skaits kā mērvienība varētu izraisīt neatbilstības attiecībā uz vienības vidējo cenu, jo gabalu skaits neatspoguļo vienības (gabala) svaru, kas ir būtisks attiecīgā ražojuma izmaksu (un attiecīgi arī cenas) noteikšanas faktors, |
| --- | --- | --- |

(51)

Otrs strīdīgais jautājums saistībā ar aprēķiniem bija dempinga aprēķinos izmantojamā daudzuma apzīmēšanas metode. TK Corporation norādīja, ka aprēķinos par mērvienību jāizmanto gabali, jo uzņēmuma pārdošanas rēķinos, cenu vadlīnijās (topošajiem) klientiem un grāmatvedībā daudzuma reģistrēšanai izmanto gabalu skaitu. Anketas jautājumos bija pieprasīts daudzumu norādīt pēc svara, bet TK Corporation atsevišķiem pārdošanas darījumiem atbildēs norādīja gabalu skaitu. Attiecībā uz minētajiem darījumiem TK Corporation nepilnību novēršanas procesā iesniedza pārrēķinu no gabaliem uz daudzumu svara vienībās. Komisija lēma, ka svars ir labākā metodika šādu iemeslu dēļ:

—

gabalu skaits kā mērvienība varētu izraisīt neatbilstības attiecībā uz vienības vidējo cenu, jo gabalu skaits neatspoguļo vienības (gabala) svaru, kas ir būtisks attiecīgā ražojuma izmaksu (un attiecīgi arī cenas) noteikšanas faktors,

| — | svars ir nepieciešams kaitējuma aprēķiniem, jo tādu metodiku izmanto Savienības ražotāji un būtu nepiemēroti dempinga un kaitējuma (cenu samazinājuma) aprēķiniem izmantot atšķirīgas metodikas, |
| --- | --- |

—

svars ir nepieciešams kaitējuma aprēķiniem, jo tādu metodiku izmanto Savienības ražotāji un būtu nepiemēroti dempinga un kaitējuma (cenu samazinājuma) aprēķiniem izmantot atšķirīgas metodikas,

| — | Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā dati tiek reģistrēti pēc attiecīgā ražojuma svara. |
| --- | --- |

—

Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā dati tiek reģistrēti pēc attiecīgā ražojuma svara.

| (52) | Turklāt jānorāda, ka aprēķinātās dempinga starpības, domājams, kopumā būtiski nemainītos, ja par mērvienību izmantotu gabalus, jo TK Corporation dažādos tirgos tika konstatētas ļoti atšķirīgas vidējās pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt jānorāda, ka aprēķinātās dempinga starpības, domājams, kopumā būtiski nemainītos, ja par mērvienību izmantotu gabalus, jo TK Corporation dažādos tirgos tika konstatētas ļoti atšķirīgas vidējās pārdošanas cenas.

| (53) | Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation vēlreiz sniedza piezīmi par to, ka Komisijai dempinga aprēķinos par pamatu būtu bijis jāņem gabalu skaits, nevis svars. Viens no iemesliem, kas tika minēts, ir tāds, ka TK Corporation dati par pārdošanu un izmaksām ir izteikti gabalos un tādējādi pārrēķini svara vienībās varētu izkropļot dempinga starpības aprēķinus. |
| --- | --- |

(53)

Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation vēlreiz sniedza piezīmi par to, ka Komisijai dempinga aprēķinos par pamatu būtu bijis jāņem gabalu skaits, nevis svars. Viens no iemesliem, kas tika minēts, ir tāds, ka TK Corporation dati par pārdošanu un izmaksām ir izteikti gabalos un tādējādi pārrēķini svara vienībās varētu izkropļot dempinga starpības aprēķinus.

| (54) | Par salīdzināmību ar Savienības ražošanas nozari TK Corporation norādīja, ka Komisija nav aprēķinājusi kaitējuma starpību, savukārt dempinga starpības gadījumā nav nepieciešams veikt salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares datiem par izmaksām un pārdošanu. Turklāt TK Corporation norādīja, ka arī Savienības ražošanas nozare darījumos par mērvienību izmanto gabalus un nevis kilogramus vai tonnas. |
| --- | --- |

(54)

Par salīdzināmību ar Savienības ražošanas nozari TK Corporation norādīja, ka Komisija nav aprēķinājusi kaitējuma starpību, savukārt dempinga starpības gadījumā nav nepieciešams veikt salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares datiem par izmaksām un pārdošanu. Turklāt TK Corporation norādīja, ka arī Savienības ražošanas nozare darījumos par mērvienību izmanto gabalus un nevis kilogramus vai tonnas.

| (55) | Visbeidzot, TK Corporation pauda viedokli, ka datu reģistrēšanai pēc svara Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā nav izšķirīgas nozīmes. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, TK Corporation pauda viedokli, ka datu reģistrēšanai pēc svara Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā nav izšķirīgas nozīmes.

| (56) | Iepriekš minētās piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. Pirmām kārtām ir svarīgi atzīmēt to, ka TK Corporation neiesniedza alternatīvu dempinga aprēķinu, vadoties pēc gabalu skaita. Lai gan uzņēmums apgalvoja, ka varētu iegūt precīzāku rezultātu, aprēķinos vadoties pēc gabalu skaita, tas netika faktiski pierādīts. Komisija vēlreiz norāda, ka aprēķinātās dempinga starpības ir pamatotas, un, kā norādīts 52. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības starp dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz svaru, un tādām dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz gabalu skaitu. Citiem vārdiem sakot, ir neapstrīdami, ka dempinga starpības ir lielas neatkarīgi no izmantotās metodes. Turklāt ir svarīgi atgādināt to, ka pārvēršanu no gabalu skaita uz svara vienībām attiecībā uz TK Corporation datiem par pārdošanu un izmaksām TK Corporation veica pats, izmantojot savu metodiku. Turklāt tā tīmekļa vietnē pieejamajā katalogā katram veidgabalu veidam ir norādīts aptuvens svars. |
| --- | --- |

(56)

Iepriekš minētās piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. Pirmām kārtām ir svarīgi atzīmēt to, ka TK Corporation neiesniedza alternatīvu dempinga aprēķinu, vadoties pēc gabalu skaita. Lai gan uzņēmums apgalvoja, ka varētu iegūt precīzāku rezultātu, aprēķinos vadoties pēc gabalu skaita, tas netika faktiski pierādīts. Komisija vēlreiz norāda, ka aprēķinātās dempinga starpības ir pamatotas, un, kā norādīts 52. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības starp dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz svaru, un tādām dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz gabalu skaitu. Citiem vārdiem sakot, ir neapstrīdami, ka dempinga starpības ir lielas neatkarīgi no izmantotās metodes. Turklāt ir svarīgi atgādināt to, ka pārvēršanu no gabalu skaita uz svara vienībām attiecībā uz TK Corporation datiem par pārdošanu un izmaksām TK Corporation veica pats, izmantojot savu metodiku. Turklāt tā tīmekļa vietnē pieejamajā katalogā katram veidgabalu veidam ir norādīts aptuvens svars.

| (57) | Kā liecina Komisijas pārbaudītie rēķini, Savienības ražošanas nozares darījumi ir izteikti gan gabalos, gan svara vienībās. Neraugoties uz rēķiniem, jaudas, ražošanas apjoma un ražošanas izmaksu noteikšanas metodika uz svara vienībām ir balstīta ne vien Savienībā, bet arī citur pasaulē un arī Korejā. Izejmateriāli, kas ir attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu lielākais postenis, tiek iepirkti tonnās. Citi lielumi, kā, piemēram, enerģijas patēriņš, darba un pārvadājumu izmaksas, arī tiek aprēķināti, izmantojot svara vienības. Savienības ražošanas nozare arī gada beigu atlaides pircējiem aprēķina pēc pircēja iegādātā apjoma (tonnās), nevis gabalos. Turklāt šajā termiņbeigu pārskatīšanā cenu samazinājuma starpības bija jāaprēķina (un tās tika aprēķinātas, sk. 98.–105. apsvērumu), un tādēļ arguments, ka Korejas un Savienības ražošanas nozares dati nebūtu jāsalīdzina, kā ierosināts iepriekš 54. apsvērumā īsumā aprakstītajā sūdzībā, ir nepareizs. |
| --- | --- |

(57)

Kā liecina Komisijas pārbaudītie rēķini, Savienības ražošanas nozares darījumi ir izteikti gan gabalos, gan svara vienībās. Neraugoties uz rēķiniem, jaudas, ražošanas apjoma un ražošanas izmaksu noteikšanas metodika uz svara vienībām ir balstīta ne vien Savienībā, bet arī citur pasaulē un arī Korejā. Izejmateriāli, kas ir attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu lielākais postenis, tiek iepirkti tonnās. Citi lielumi, kā, piemēram, enerģijas patēriņš, darba un pārvadājumu izmaksas, arī tiek aprēķināti, izmantojot svara vienības. Savienības ražošanas nozare arī gada beigu atlaides pircējiem aprēķina pēc pircēja iegādātā apjoma (tonnās), nevis gabalos. Turklāt šajā termiņbeigu pārskatīšanā cenu samazinājuma starpības bija jāaprēķina (un tās tika aprēķinātas, sk. 98.–105. apsvērumu), un tādēļ arguments, ka Korejas un Savienības ražošanas nozares dati nebūtu jāsalīdzina, kā ierosināts iepriekš 54. apsvērumā īsumā aprakstītajā sūdzībā, ir nepareizs.

| (58) | Pasaules mēroga statistika, kas tika apkopota un izmantota izmeklēšanas gaitā, tostarp Korejas eksporta un Savienības muitas statistika, ir izteikta tikai svara vienībās. Šī statistika cita starpā tika izmantota, lai izvērtētu attiecīgā ražojuma eksportu no Korejas uz Savienību un uz trešām valstīm. Lai konstatētu uzņēmuma TK Corporation daļu no šā eksporta un veiktu pretpārbaudes attiecībā uz tā pārdošanas apjomiem uz Savienību, kuri norādīti tā atbildēs uz anketas jautājumiem, bija nepieciešams TK Corporation datus pārvērst svara vienībās, jo Korejas eksporta statistikas un Savienības muitas statistikas datus pārvērst gabalu skaitā nebūtu iespējams. |
| --- | --- |

(58)

Pasaules mēroga statistika, kas tika apkopota un izmantota izmeklēšanas gaitā, tostarp Korejas eksporta un Savienības muitas statistika, ir izteikta tikai svara vienībās. Šī statistika cita starpā tika izmantota, lai izvērtētu attiecīgā ražojuma eksportu no Korejas uz Savienību un uz trešām valstīm. Lai konstatētu uzņēmuma TK Corporation daļu no šā eksporta un veiktu pretpārbaudes attiecībā uz tā pārdošanas apjomiem uz Savienību, kuri norādīti tā atbildēs uz anketas jautājumiem, bija nepieciešams TK Corporation datus pārvērst svara vienībās, jo Korejas eksporta statistikas un Savienības muitas statistikas datus pārvērst gabalu skaitā nebūtu iespējams.

| (59) | Visbeidzot, ir svarīgi norādīt, ka iepriekšējās izmeklēšanās (piemēram, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica sākotnējos pasākumus, un pirmajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus), kā arī pēc tam notikušās izmeklēšanās attiecībā uz tā paša ražojuma eksportu no Krievijas un Turcijas arī tika izmantota metodika, vadoties pēc svara vienībām. |
| --- | --- |

(59)

Visbeidzot, ir svarīgi norādīt, ka iepriekšējās izmeklēšanās (piemēram, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica sākotnējos pasākumus, un pirmajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus), kā arī pēc tam notikušās izmeklēšanās attiecībā uz tā paša ražojuma eksportu no Krievijas un Turcijas arī tika izmantota metodika, vadoties pēc svara vienībām.

| (60) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka būtu jānoraida prasība aprēķinus izdarīt pēc gabalu skaita. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka būtu jānoraida prasība aprēķinus izdarīt pēc gabalu skaita.

d)   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (61) | Uzņēmumam TK Corporation aprēķinātās dempinga starpības bija 46 % un 27 % atkarībā no eksporta galamērķa. |
| --- | --- |

(61)

Uzņēmumam TK Corporation aprēķinātās dempinga starpības bija 46 % un 27 % atkarībā no eksporta galamērķa.

3.1.3.2.   Korejas ražošanas jauda

| (62) | Attiecībā uz Korejas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija izmeklēšanā neieguva informāciju no citiem Korejas ražotājiem kā vien TK Corporation. Tādējādi Komisijai šajā sakarā izdarītajos konstatējumos bija jāvadās pēc pamatregulas 18. panta, un tās rīcībā esošā informācija bija pārbaudītā TK Corporation norādītā informācija, kura attiecās vien uz minēto uzņēmumu, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā valsts mēroga informācija. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz Korejas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija izmeklēšanā neieguva informāciju no citiem Korejas ražotājiem kā vien TK Corporation. Tādējādi Komisijai šajā sakarā izdarītajos konstatējumos bija jāvadās pēc pamatregulas 18. panta, un tās rīcībā esošā informācija bija pārbaudītā TK Corporation norādītā informācija, kura attiecās vien uz minēto uzņēmumu, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā valsts mēroga informācija.

| (63) | TK Corporation norādītie dati par neizmantoto jaudu tika pienācīgi pārbaudīti. Ekstrapolējot TK Corporation norādītos datus par neizmantoto jaudu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tās īpatsvaru no Korejas kopējā eksporta apjoma, Komisija aprēķināja, ka kopējā neizmantotā jauda būtu vismaz 15 000 tonnu, kas atbilst vismaz 25 % no Savienības kopējā patēriņa. Attiecībā uz šādu aprēķinu tomēr ir svarīgi ņemt vērā to, ka ražošanas apjomu salīdzinājums ar ražošanas jaudu dažādiem uzņēmumiem var būt atšķirīgs un turklāt, neraugoties uz to, ka TK Corporation ir viens no lielākajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Korejā, tas ir tikai viens no daudziem ražotājiem un turklāt ne pats ietekmīgākais. Tādēļ Komisija salīdzināja šo konstatējumu ar pieprasījumā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(63)

TK Corporation norādītie dati par neizmantoto jaudu tika pienācīgi pārbaudīti. Ekstrapolējot TK Corporation norādītos datus par neizmantoto jaudu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tās īpatsvaru no Korejas kopējā eksporta apjoma, Komisija aprēķināja, ka kopējā neizmantotā jauda būtu vismaz 15 000 tonnu, kas atbilst vismaz 25 % no Savienības kopējā patēriņa. Attiecībā uz šādu aprēķinu tomēr ir svarīgi ņemt vērā to, ka ražošanas apjomu salīdzinājums ar ražošanas jaudu dažādiem uzņēmumiem var būt atšķirīgs un turklāt, neraugoties uz to, ka TK Corporation ir viens no lielākajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Korejā, tas ir tikai viens no daudziem ražotājiem un turklāt ne pats ietekmīgākais. Tādēļ Komisija salīdzināja šo konstatējumu ar pieprasījumā norādīto informāciju.

| (64) | Pieprasījumā norādītās informācijas par neizmantoto jaudu pamatā bija aplēstā jauda un ražošanas apjoms visiem pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem Korejas ražotājiem. Lai noteiktu trīs lielāko ražotāju ražošanas jaudu, tika izmantoti publiski pieejamie dati. Par citiem (daudz mazākiem) Korejas ražotājiem šādi dati nebija publiski pieejami, un tādēļ pieprasījuma iesniedzējs to ražošanas jaudas noteikšanai izmantoja citas pamatotas metodes. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Korejas iekšzemes patēriņa skaitļiem daļēji izmantoja aplēses un neizmantotās jaudas noteikšanai izmantoja datus par importu Korejā un eksportu no Korejas. Aprēķinot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā citu tādu ražojumu veidu ražošanas apjomus, kas neatbilst ražojuma definīcijai. Visa minētā informācija bija pārliecinoši uzskatāma par daudz precīzāku un pamatotāku nekā iepriekš 63. apsvērumā minētā informācija. Netika saņemta informācija, kas būtu pretrunā minētajiem skaitļiem. Tādējādi, izmantojot pieejamos faktus, neizmantotā jauda Korejā tiek lēsta 119 300 tonnu apmērā, kas faktiski nozīmē divreiz lielāku apjomu nekā Savienības tirgus lielums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(64)

Pieprasījumā norādītās informācijas par neizmantoto jaudu pamatā bija aplēstā jauda un ražošanas apjoms visiem pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem Korejas ražotājiem. Lai noteiktu trīs lielāko ražotāju ražošanas jaudu, tika izmantoti publiski pieejamie dati. Par citiem (daudz mazākiem) Korejas ražotājiem šādi dati nebija publiski pieejami, un tādēļ pieprasījuma iesniedzējs to ražošanas jaudas noteikšanai izmantoja citas pamatotas metodes. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Korejas iekšzemes patēriņa skaitļiem daļēji izmantoja aplēses un neizmantotās jaudas noteikšanai izmantoja datus par importu Korejā un eksportu no Korejas. Aprēķinot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā citu tādu ražojumu veidu ražošanas apjomus, kas neatbilst ražojuma definīcijai. Visa minētā informācija bija pārliecinoši uzskatāma par daudz precīzāku un pamatotāku nekā iepriekš 63. apsvērumā minētā informācija. Netika saņemta informācija, kas būtu pretrunā minētajiem skaitļiem. Tādējādi, izmantojot pieejamos faktus, neizmantotā jauda Korejā tiek lēsta 119 300 tonnu apmērā, kas faktiski nozīmē divreiz lielāku apjomu nekā Savienības tirgus lielums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.1.3.3.   Savienības tirgus pievilcība

| (65) | Jāatgādina, ka CVG tiek galvenokārt izmantoti naftas un gāzes rūpniecībā, būvniecībā, energoražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskajās instalācijās. Pieejamie fakti neliecina par būtisku izaugsmi vai recesiju šajās nozarēs Korejā, tādēļ Korejas CVG iekšzemes tirgus turpmākajos gados uzskatāms par diezgan stabilu, un Korejas CVG tajā nav paredzamas būtisks noieta apjomu pieaugums. Bez Korejas šo ražošanas nozaru lielākie eksporta tirgi ir Savienība, ASV, Tuvo Austrumu valstis un Dienvidaustrumāzija. Izmeklēšanas gaitā savāktā informācija neliecina, ka pieprasījums šajos tirgos turpmākajos gados ievērojami saruktu vai pieaugtu. |
| --- | --- |

(65)

Jāatgādina, ka CVG tiek galvenokārt izmantoti naftas un gāzes rūpniecībā, būvniecībā, energoražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskajās instalācijās. Pieejamie fakti neliecina par būtisku izaugsmi vai recesiju šajās nozarēs Korejā, tādēļ Korejas CVG iekšzemes tirgus turpmākajos gados uzskatāms par diezgan stabilu, un Korejas CVG tajā nav paredzamas būtisks noieta apjomu pieaugums. Bez Korejas šo ražošanas nozaru lielākie eksporta tirgi ir Savienība, ASV, Tuvo Austrumu valstis un Dienvidaustrumāzija. Izmeklēšanas gaitā savāktā informācija neliecina, ka pieprasījums šajos tirgos turpmākajos gados ievērojami saruktu vai pieaugtu.

| (66) | Korejas eksporta apjoms uz ASV, Tuvo Austrumu valstīm un Dienvidaustrumāziju jau pašlaik ir liels, un tādēļ minētajos tirgos Korejas rūpniecībai nav būtiska izaugsmes potenciāla. Jāatgādina, ka arī Korejas eksportā uz ASV tika konstatēts liels dempings 46 % apmērā. Gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, būtu pievilcīgs izaugsmes ziņā, jo šo tirgu Korejas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu dēļ vēl nav pilnībā apguvuši. |
| --- | --- |

(66)

Korejas eksporta apjoms uz ASV, Tuvo Austrumu valstīm un Dienvidaustrumāziju jau pašlaik ir liels, un tādēļ minētajos tirgos Korejas rūpniecībai nav būtiska izaugsmes potenciāla. Jāatgādina, ka arī Korejas eksportā uz ASV tika konstatēts liels dempings 46 % apmērā. Gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, būtu pievilcīgs izaugsmes ziņā, jo šo tirgu Korejas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu dēļ vēl nav pilnībā apguvuši.

| (67) | ASV un Savienības tirgi ir līdzīgi pēc lieluma un tirgus apstākļiem. Abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju un importa tirgus daļa ir liela. Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības tirgū vidējā pārdošanas cena (ņemot vērā visus Savienības ražotāju pārdošanas apjomus un Savienībā importētos apjomus) ir EUR 2 600 par tonnu. Tādējādi Savienības vidējā tirgus cena ir līdzīga vidējai cenai, ko Korejas ražotāji saņem ASV tirgū (EUR 2 700 par tonnu), turklāt atšķirībā no ES Korejas ražotājiem tur netiek piemēroti antidempinga pasākumi. Tādējādi Korejas pārdošanas darījumu uz Savienību mazais apjoms, kas vērojams pašlaik, visdrīzāk ir spēkā esošo pasākumu rezultāts. Jāatgādina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ASV Korejas eksportētājiem bija lielākais eksporta tirgus. Tas nozīmē, ka Savienība Korejas eksportētājiem būtu pievilcīgs tirgus un ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu gaidāms, ka Savienības tirgus piesaistītu tikpat lielus apjomus kā ASV tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Korejas CVG īpatsvars no visa CVG importa ASV bija 20 %–25 % un tirgus daļa bija robežās no 10 % līdz 15 % no visa ASV CVG tirgus. Citiem vārdiem sakot, pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas ražotāji, visticamāk, izmantotu pieejamo neizmantoto jaudu, kā aprakstīts 64. apsvērumā, lai atkal apgūtu Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(67)

ASV un Savienības tirgi ir līdzīgi pēc lieluma un tirgus apstākļiem. Abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju un importa tirgus daļa ir liela. Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības tirgū vidējā pārdošanas cena (ņemot vērā visus Savienības ražotāju pārdošanas apjomus un Savienībā importētos apjomus) ir EUR 2 600 par tonnu. Tādējādi Savienības vidējā tirgus cena ir līdzīga vidējai cenai, ko Korejas ražotāji saņem ASV tirgū (EUR 2 700 par tonnu), turklāt atšķirībā no ES Korejas ražotājiem tur netiek piemēroti antidempinga pasākumi. Tādējādi Korejas pārdošanas darījumu uz Savienību mazais apjoms, kas vērojams pašlaik, visdrīzāk ir spēkā esošo pasākumu rezultāts. Jāatgādina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ASV Korejas eksportētājiem bija lielākais eksporta tirgus. Tas nozīmē, ka Savienība Korejas eksportētājiem būtu pievilcīgs tirgus un ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu gaidāms, ka Savienības tirgus piesaistītu tikpat lielus apjomus kā ASV tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Korejas CVG īpatsvars no visa CVG importa ASV bija 20 %–25 % un tirgus daļa bija robežās no 10 % līdz 15 % no visa ASV CVG tirgus. Citiem vārdiem sakot, pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas ražotāji, visticamāk, izmantotu pieejamo neizmantoto jaudu, kā aprakstīts 64. apsvērumā, lai atkal apgūtu Savienības tirgu.

| (68) | Kā paskaidrots iepriekš 39. apsvērumā, bez ASV nav neviena cita Korejas eksporta galamērķa, ko varētu izmantot par ticamu pamatu, izvērtējot Savienības tirgus dinamiku gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ uzskatāms, ka, šajā izvērtējumā apvienojot visus eksporta darījumus uz citiem galamērķiem, izņemot Savienību vai ASV, nevarētu iegūt ticamas vidējās cenas, jo apstākļi visos šajos (daudz mazākos) atsevišķajos tirgos ir atšķirīgi. Ņemot vērā šā izvērtējuma ierobežojumus, kas minēti iepriekš, un to, ka šajos citos tirgos tuvākajā laikā nav liela izaugsmes potenciāla, tomēr nav uzskatāms, ka šie tirgi varētu uzņemt būtiskus papildu importa apjomus no Korejas. |
| --- | --- |

(68)

Kā paskaidrots iepriekš 39. apsvērumā, bez ASV nav neviena cita Korejas eksporta galamērķa, ko varētu izmantot par ticamu pamatu, izvērtējot Savienības tirgus dinamiku gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ uzskatāms, ka, šajā izvērtējumā apvienojot visus eksporta darījumus uz citiem galamērķiem, izņemot Savienību vai ASV, nevarētu iegūt ticamas vidējās cenas, jo apstākļi visos šajos (daudz mazākos) atsevišķajos tirgos ir atšķirīgi. Ņemot vērā šā izvērtējuma ierobežojumus, kas minēti iepriekš, un to, ka šajos citos tirgos tuvākajā laikā nav liela izaugsmes potenciāla, tomēr nav uzskatāms, ka šie tirgi varētu uzņemt būtiskus papildu importa apjomus no Korejas.

3.1.3.4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (69) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos. Izmeklēšana liecināja, ka Korejas CVG eksporta darījumos uz ASV un uz citām trešām valstīm konstatētas dempinga cenas, un dempinga starpība bija attiecīgi 46 % un 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos. Izmeklēšana liecināja, ka Korejas CVG eksporta darījumos uz ASV un uz citām trešām valstīm konstatētas dempinga cenas, un dempinga starpība bija attiecīgi 46 % un 27 %.

| (70) | Turklāt Korejas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ja šī jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar citiem lieliem importētājiem no trešām valstīm, pastāv liela varbūtība, ka šāds eksports būs par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Korejas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ja šī jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar citiem lieliem importētājiem no trešām valstīm, pastāv liela varbūtība, ka šāds eksports būs par dempinga cenām.

3.2.   Malaizija

3.2.1.   Ievadpiezīmes

| (71) | Malaizijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ kopējā izvērtējumā par pamatu izmantoja informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem Komisija izvērtēja dažādus statistikas datu avotus. Importa statistika, ko apkopoja, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), ir labākā pieejamā informācija importa apjomu un cenu noteikšanai attiecībā uz Savienības tirgu. Citi avoti, kā, piemēram, Eurostat, netika izmantoti, jo attiecīgo ražojumu nevarēja nošķirt no citiem ražojumiem, kam arī izmanto astoņu ciparu kodu. |
| --- | --- |

(71)

Malaizijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ kopējā izvērtējumā par pamatu izmantoja informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem Komisija izvērtēja dažādus statistikas datu avotus. Importa statistika, ko apkopoja, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), ir labākā pieejamā informācija importa apjomu un cenu noteikšanai attiecībā uz Savienības tirgu. Citi avoti, kā, piemēram, Eurostat, netika izmantoti, jo attiecīgo ražojumu nevarēja nošķirt no citiem ražojumiem, kam arī izmanto astoņu ciparu kodu.

3.2.2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (72) | Informācija 14. panta 6. punkta datubāzē liecina, ka imports no Malaizijas Savienībā nav veikts. Tādēļ tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēšana no Malaizijas par dempinga cenām nav turpinājusies. |
| --- | --- |

(72)

Informācija 14. panta 6. punkta datubāzē liecina, ka imports no Malaizijas Savienībā nav veikts. Tādēļ tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēšana no Malaizijas par dempinga cenām nav turpinājusies.

3.2.3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (73) | Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Malaizijā un Savienības tirgus pievilcība. |
| --- | --- |

(73)

Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Malaizijā un Savienības tirgus pievilcība.

3.2.3.1.   Eksports no Malaizijas uz citiem galamērķiem

| (74) | Ņemot vērā to, ka Savienībā netika importēti CVG no Malaizijas, Komisija izmantoja datus par citu trešo valsti. ASV tika uzskatīta par piemērotu valsti, jo tās tirgus un Savienības tirgus ir līdzīga lieluma un abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars, kas tādējādi tirgū rada lielu konkurenci. Turklāt ASV ir vislielākais Malaizijas eksporta galamērķis, tajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca 87 % Malaizijas eksporta. Šī metode ir identiska tai, ko izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz Malaiziju, kā arī izvērtējumā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā to, ka Savienībā netika importēti CVG no Malaizijas, Komisija izmantoja datus par citu trešo valsti. ASV tika uzskatīta par piemērotu valsti, jo tās tirgus un Savienības tirgus ir līdzīga lieluma un abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars, kas tādējādi tirgū rada lielu konkurenci. Turklāt ASV ir vislielākais Malaizijas eksporta galamērķis, tajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca 87 % Malaizijas eksporta. Šī metode ir identiska tai, ko izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz Malaiziju, kā arī izvērtējumā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

a)   Normālā vērtība

| (75) | Tā kā Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu aprēķināja, izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietvertos datus, proti, ražošanas izmaksas, kam pieskaitītas 6 % PVA izmaksas un peļņa procentos no EXW izmaksām. Uzskatāms, ka šis procentuālais apjoms ir piesardzīga aplēse. To apliecina fakts, ka vienīgajam uzņēmumam, kurš sadarbojās šajā izmeklēšanā (TK Corporation, Koreja), faktiskais radītājs bija krietni virs 6 %. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu aprēķināja, izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietvertos datus, proti, ražošanas izmaksas, kam pieskaitītas 6 % PVA izmaksas un peļņa procentos no EXW izmaksām. Uzskatāms, ka šis procentuālais apjoms ir piesardzīga aplēse. To apliecina fakts, ka vienīgajam uzņēmumam, kurš sadarbojās šajā izmeklēšanā (TK Corporation, Koreja), faktiskais radītājs bija krietni virs 6 %.

b)   Eksporta cena

| (76) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un situācijā, kad Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu aprēķināja, izmantojot attiecīgā ražojuma cenas eksportam no Malaizijas uz ASV, kuras ieguva ASV importa statistikas datos. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un situācijā, kad Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu aprēķināja, izmantojot attiecīgā ražojuma cenas eksportam no Malaizijas uz ASV, kuras ieguva ASV importa statistikas datos.

c)   Salīdzinājums

| (77) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī). |
| --- | --- |

(77)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).

| (78) | Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā iepriekš 75. apsvērumā minētās PVA izmaksas un procentuālā peļņa bija EXW līmenī, neietverot iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(78)

Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā iepriekš 75. apsvērumā minētās PVA izmaksas un procentuālā peļņa bija EXW līmenī, neietverot iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas.

d)   Dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (79) | Atbilstoši iepriekš aprakstītajai metodikai, kura tika izmantota arī pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un kuras rezultātā pasākumu termiņš tika pagarināts (“spēkā esošie pasākumi”), tika konstatēta dempinga starpība 57,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(79)

Atbilstoši iepriekš aprakstītajai metodikai, kura tika izmantota arī pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un kuras rezultātā pasākumu termiņš tika pagarināts (“spēkā esošie pasākumi”), tika konstatēta dempinga starpība 57,7 % apmērā.

3.2.3.2.   Malaizijas ražošanas jauda

| (80) | Tā kā Malaizijas ražotāji nesadarbojās, informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu netika saņemta. Pieprasījumā ietvertā informācija liecina, ka kopējā projektētā jauda Malaizijā ir apmēram 55 000 tonnu un neizmantotā jauda ir apmēram 27 000 tonnu. Izvērtējumā, kura rezultātā iegūts šis apjoms, ir atskaitīta citu ražojumu ražošana (jaudas), un tādējādi tā uzskatāma par uzticamu. Malaizijas neizmantotā jauda 27 000 tonnu apmērā atbilst apmēram 40 % no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(80)

Tā kā Malaizijas ražotāji nesadarbojās, informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu netika saņemta. Pieprasījumā ietvertā informācija liecina, ka kopējā projektētā jauda Malaizijā ir apmēram 55 000 tonnu un neizmantotā jauda ir apmēram 27 000 tonnu. Izvērtējumā, kura rezultātā iegūts šis apjoms, ir atskaitīta citu ražojumu ražošana (jaudas), un tādējādi tā uzskatāma par uzticamu. Malaizijas neizmantotā jauda 27 000 tonnu apmērā atbilst apmēram 40 % no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.2.3.3.   Savienības tirgus pievilcība

| (81) | Saistībā ar galveno lietotāju nozaru tirgu attīstību visā pasaulē, kā paskaidrots iepriekš 65. apsvērumā, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem CVG tirgiem un lietā nav tādas informācijas, kas liecinātu par pieprasījuma nozīmīgu sarukumu vai pieaugumu šajos tirgos turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(81)

Saistībā ar galveno lietotāju nozaru tirgu attīstību visā pasaulē, kā paskaidrots iepriekš 65. apsvērumā, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem CVG tirgiem un lietā nav tādas informācijas, kas liecinātu par pieprasījuma nozīmīgu sarukumu vai pieaugumu šajos tirgos turpmākajos gados.

| (82) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas Savienības tirgū ir lielākas nekā Malaizijas eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem, it īpaši ASV. Vidējā Savienības tirgus cena ir EUR 2 600 par tonnu, savukārt ASV statistika liecina, ka importam ASV no Malaizijas vidējā cena ir EUR 1 600 par tonnu. Tādējādi pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs Malaizijas eksportētājiem. Minētajam ir liela nozīme, ņemot vērā Malaizijas neizmantoto jaudu, bet vienlaikus jāatgādina, ka pašlaik 87 % Malaizijas eksporta tiek novirzīti uz ASV tirgu, kurā Malaizijas ražotāji eksportētāji pārdod par daudz zemākām cenām. |
| --- | --- |

(82)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas Savienības tirgū ir lielākas nekā Malaizijas eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem, it īpaši ASV. Vidējā Savienības tirgus cena ir EUR 2 600 par tonnu, savukārt ASV statistika liecina, ka importam ASV no Malaizijas vidējā cena ir EUR 1 600 par tonnu. Tādējādi pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs Malaizijas eksportētājiem. Minētajam ir liela nozīme, ņemot vērā Malaizijas neizmantoto jaudu, bet vienlaikus jāatgādina, ka pašlaik 87 % Malaizijas eksporta tiek novirzīti uz ASV tirgu, kurā Malaizijas ražotāji eksportētāji pārdod par daudz zemākām cenām.

3.2.3.4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (83) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka, izbeidzot pasākumus, dempings atkārtotos. Tika konstatēts, ka Malaizijas CVG uz ASV tika pārdoti par dempinga cenām un dempinga starpība bija 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka, izbeidzot pasākumus, dempings atkārtotos. Tika konstatēts, ka Malaizijas CVG uz ASV tika pārdoti par dempinga cenām un dempinga starpība bija 57,7 %.

| (84) | Turklāt Malaizijas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā Savienības cenu līmeni, pasākumu izbeigšanas gadījumā šī jauda, domājams, vismaz daļēji tiktu izmantota eksportam uz Savienību. Turklāt domājams, ka šādā gadījumā, ņemot vērā Savienības tirgū esošās cenas salīdzinājumā ar cenām ASV, liela eksporta uz ASV daļa tiks novirzīta uz Savienība tirgu. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt Malaizijas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā Savienības cenu līmeni, pasākumu izbeigšanas gadījumā šī jauda, domājams, vismaz daļēji tiktu izmantota eksportam uz Savienību. Turklāt domājams, ka šādā gadījumā, ņemot vērā Savienības tirgū esošās cenas salīdzinājumā ar cenām ASV, liela eksporta uz ASV daļa tiks novirzīta uz Savienība tirgu.

3.3.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (85) | Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, lielās dempinga starpības, attiecīgajās valstīs pieejamās lielās neizmantotās jaudas apvienojumā ar to lielajām eksporta jaudām un Savienības tirgus pievilcību no cenu un tirgus lieluma viedokļa, var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienībā atsāktos imports par dempinga cenām no Korejas Republikas un Malaizijas. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, lielās dempinga starpības, attiecīgajās valstīs pieejamās lielās neizmantotās jaudas apvienojumā ar to lielajām eksporta jaudām un Savienības tirgus pievilcību no cenu un tirgus lieluma viedokļa, var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienībā atsāktos imports par dempinga cenām no Korejas Republikas un Malaizijas.

4.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (86) | Salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1001/2008, kas minēta iepriekš 3. apsvērumā, aprakstīto stāvokli Savienības ražošanas nozarē nav notikušas lielas strukturālas pārmaiņas. Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja 22 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1001/2008, kas minēta iepriekš 3. apsvērumā, aprakstīto stāvokli Savienības ražošanas nozarē nav notikušas lielas strukturālas pārmaiņas. Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja 22 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (87) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 57 736 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz visiem par Savienības ražošanas nozari pieejamajiem faktiem, piemēram, pārbaudītajiem atlasīto uzņēmumu datiem un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

(87)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 57 736 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz visiem par Savienības ražošanas nozari pieejamajiem faktiem, piemēram, pārbaudītajiem atlasīto uzņēmumu datiem un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.

| (88) | Izmeklēšanā atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas ražo 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Tādējādi dati par izlasi reprezentatīvi atspoguļo stāvokli Savienības ražošanas nozarē |
| --- | --- |

(88)

Izmeklēšanā atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas ražo 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Tādējādi dati par izlasi reprezentatīvi atspoguļo stāvokli Savienības ražošanas nozarē

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (89) | Komisija Savienības patēriņu noteica, vadoties pēc i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem un ii) importa no trešām valstīm apjoma, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. |
| --- | --- |

(89)

Komisija Savienības patēriņu noteica, vadoties pēc i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem un ii) importa no trešām valstīm apjoma, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē.

| (90) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

  1. tabula


  Savienības patēriņš (metriskās tonnas) | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares kopējais patēriņš | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Indekss (2010. gads = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati. |

(90)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

1. tabula

Savienības patēriņš (metriskās tonnas)

2010

2011

2012

PIP

Savienības ražošanas nozares kopējais patēriņš

55 497

62 426

58 941

59 992

Indekss (2010. gads = 100)

100

112

106

108

Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.

| (91) | Salīdzinājumā ar 2010. gada datiem 2011. gadā patēriņš pieauga par 12 %. 2012. gadā tas atkal samazinājās, bet saglabājās virs 2010. gada līmeņa (6 % pieaugums). Laikā no 2010. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(91)

Salīdzinājumā ar 2010. gada datiem 2011. gadā patēriņš pieauga par 12 %. 2012. gadā tas atkal samazinājās, bet saglabājās virs 2010. gada līmeņa (6 % pieaugums). Laikā no 2010. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 8 %.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

Korejas Republika

| (92) | Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

(92)

Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.

| (93) | Korejas Republikas importa Savienībā dinamika bija šāda.

  2. tabula


  Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Korejas Republikas (tonnas) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Indekss | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Tirgus daļa | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Indekss | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati. |

(93)

Korejas Republikas importa Savienībā dinamika bija šāda.

2. tabula

Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa

2010

2011

2012

PIP

Importa apjoms no Korejas Republikas (tonnas)

301

208

204

18

Indekss

100

69

68

6

Tirgus daļa

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Indekss

100

62

64

6

Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.

| (94) | Attiecīgā perioda laikā Korejas Republikas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjoms samazinājās līdz 18 tonnām. Importa apjoms tik zemā līmenī ir bijis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā un tādējādi ir uzskatāms par spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātu. |
| --- | --- |

(94)

Attiecīgā perioda laikā Korejas Republikas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjoms samazinājās līdz 18 tonnām. Importa apjoms tik zemā līmenī ir bijis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā un tādējādi ir uzskatāms par spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātu.

Malaizija

| (95) | Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

(95)

Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.

| (96) | Malaizijas importa Savienībā dinamika bija šāda.

  3. tabula


  Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Malaizijas (tonnas) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Indekss | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Tirgus daļa | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Indekss | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati. |

(96)

Malaizijas importa Savienībā dinamika bija šāda.

3. tabula

Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa

2010

2011

2012

PIP

Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)

19,4

0,03

0,27

0,13

Indekss

100

0

1

1

Tirgus daļa

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Indekss

100

0

1

1

Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.

| (97) | Attiecīgajā periodā Malaizijas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Lielākais (bet joprojām ļoti mazs) apjoms tika importēts 2010. gadā (19,4 tonnas), bet kopš 2010. gada importēšana praktiski vairs nenotiek. Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā importa apjoms ir bijis mainīgs, bet tas tā arī nav sasniedzis līmeni, kāds bija pirms pasākumu noteikšanas. Tādējādi var uzskatīt, ka importa zemais līmenis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgajā periodā Malaizijas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Lielākais (bet joprojām ļoti mazs) apjoms tika importēts 2010. gadā (19,4 tonnas), bet kopš 2010. gada importēšana praktiski vairs nenotiek. Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā importa apjoms ir bijis mainīgs, bet tas tā arī nav sasniedzis līmeni, kāds bija pirms pasākumu noteikšanas. Tādējādi var uzskatīt, ka importa zemais līmenis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts.

4.3.2.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

Korejas Republika

| (98) | Tajos nedaudzajos gadījumos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad sadarbībā iesaistītais uzņēmums (TK Corporation) importēja Savienībā, importa cenas bija krietni zemākas par Savienības ražošanas nozares CIF cenām. Tomēr, kā norādīts iepriekš 32. apsvērumā, bija šaubas par to, vai šie ražojumi ir faktiski ievesti Savienības muitas teritorijā. |
| --- | --- |

(98)

Tajos nedaudzajos gadījumos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad sadarbībā iesaistītais uzņēmums (TK Corporation) importēja Savienībā, importa cenas bija krietni zemākas par Savienības ražošanas nozares CIF cenām. Tomēr, kā norādīts iepriekš 32. apsvērumā, bija šaubas par to, vai šie ražojumi ir faktiski ievesti Savienības muitas teritorijā.

| (99) | Tomēr Korejas importa Savienībā kopējais apjoms ir ļoti zems (sk. 32. apsvērumā), jo tas ir vien 0,03 % no Savienības tirgus daļas (sk. iepriekš 2. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Korejas Republikas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr Korejas importa Savienībā kopējais apjoms ir ļoti zems (sk. 32. apsvērumā), jo tas ir vien 0,03 % no Savienības tirgus daļas (sk. iepriekš 2. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Korejas Republikas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.

| (100) | Tādēļ Komisija, nosakot to, kāds būtu cenu samazinājums, ja Korejas uzņēmumi Savienības tirgū pārdotu par šādām cenām, izmantoja Korejas eksporta cenas uz ASV un citām valstīm. |
| --- | --- |

(100)

Tādēļ Komisija, nosakot to, kāds būtu cenu samazinājums, ja Korejas uzņēmumi Savienības tirgū pārdotu par šādām cenām, izmantoja Korejas eksporta cenas uz ASV un citām valstīm.

| (101) | Tā kā TK Corporation eksports uz visām pasaules valstīm bija apmēram 25 %–40 % no visa CVG eksporta no Korejas Republikas, šo pārdošanu uzskatīja par tādu, kas reprezentatīvi atspoguļo Korejas eksporta darījumus. Tādēļ šīs cenas izmantoja, lai veiktu salīdzinājumu. Komisija koriģēja uz augšu eksporta cenas, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un apstrādes maksu. |
| --- | --- |

(101)

Tā kā TK Corporation eksports uz visām pasaules valstīm bija apmēram 25 %–40 % no visa CVG eksporta no Korejas Republikas, šo pārdošanu uzskatīja par tādu, kas reprezentatīvi atspoguļo Korejas eksporta darījumus. Tādēļ šīs cenas izmantoja, lai veiktu salīdzinājumu. Komisija koriģēja uz augšu eksporta cenas, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un apstrādes maksu.

| (102) | Tādējādi pārdošanai uz ASV konstatēja cenu samazinājuma starpību 17 % apmērā un pārdošanai uz visām pasaules valstīm – 10 % apmērā. |
| --- | --- |

(102)

Tādējādi pārdošanai uz ASV konstatēja cenu samazinājuma starpību 17 % apmērā un pārdošanai uz visām pasaules valstīm – 10 % apmērā.

Malaizija

| (103) | Neviens Malaizijas uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojās. Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports Savienībā bija minimāls (sk. iepriekš 3. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Malaizijas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā. |
| --- | --- |

(103)

Neviens Malaizijas uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojās. Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports Savienībā bija minimāls (sk. iepriekš 3. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Malaizijas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.

| (104) | Tādēļ Komisija cenu samazinājumu aprēķināja, izmantojot to pašu metodiku kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, salīdzinot Malaizijas eksporta cenas uz ASV ar pārdošanas cenām Savienības tirgū. Komisija koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un izkraušanas maksu. |
| --- | --- |

(104)

Tādēļ Komisija cenu samazinājumu aprēķināja, izmantojot to pašu metodiku kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, salīdzinot Malaizijas eksporta cenas uz ASV ar pārdošanas cenām Savienības tirgū. Komisija koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un izkraušanas maksu.

| (105) | Tādējādi tika konstatēts, ka pārdošanas darījumos uz ASV cenu samazinājuma starpība ir 34 %. Turklāt Komisija salīdzinājumam apzināja pārdošanas cenas no Malaizijas uz citām valstīm, un šiem pārdošanas darījumiem cenu samazinājuma starpība bija 28 %. |
| --- | --- |

(105)

Tādējādi tika konstatēts, ka pārdošanas darījumos uz ASV cenu samazinājuma starpība ir 34 %. Turklāt Komisija salīdzinājumam apzināja pārdošanas cenas no Malaizijas uz citām valstīm, un šiem pārdošanas darījumiem cenu samazinājuma starpība bija 28 %.

4.3.3.   Imports no trešām valstīm

| (106) | Turpmākajā tabulā parādīta citu trešo valstu importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas dinamika.

  4. tabula


  Imports no citām trešām valstīm











  Valsts | | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Apjoms tonnās | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Indekss | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Tirgus daļa | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Vidējā cena | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Indekss | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Citas trešās valstis | Apjoms tonnās | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Indekss | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Tirgus daļa | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Vidējā cena | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Indekss | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis | Apjoms tonnās | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Indekss | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Tirgus daļa | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Vidējā cena | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Indekss | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze. |

(106)

Turpmākajā tabulā parādīta citu trešo valstu importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas dinamika.

4. tabula

Imports no citām trešām valstīm

Valsts

2010

2011

2012

PIP

Ķīnas Tautas Republika

Apjoms tonnās

5 618

5 867

6 844

6 589

Indekss

100

104

122

117

Tirgus daļa

10 %

9 %

12 %

11 %

Vidējā cena

1 125

1 261

1 544

1 426

Indekss

100

112

137

127

Citas trešās valstis

Apjoms tonnās

11 668

12 938

11 630

12 036

Indekss

100

111

100

103

Tirgus daļa

21 %

21 %

20 %

20 %

Vidējā cena

2 175

2 352

2 437

2 482

Indekss

100

108

112

114

Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis

Apjoms tonnās

17 286

18 805

18 474

18 625

Indekss

100

109

107

108

Tirgus daļa

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Vidējā cena

1 834

2 011

2 106

2 108

Indekss

100

110

115

115

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

| (107) | Importa, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 31 % no Savienības kopējā patēriņa. Lielāko tirgus daļu veido imports no Ķīnas Tautas Republikas – 11 % no Savienības kopējā patēriņa. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez tam nozīmīgi importa apjomi bija no Taizemes (4 % no Savienības tirgus), Vjetnamas (3 % no Savienības tirgus) un Saūda Arābijas (robežās no 0 % 2010. gadā līdz 4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā). |
| --- | --- |

(107)

Importa, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 31 % no Savienības kopējā patēriņa. Lielāko tirgus daļu veido imports no Ķīnas Tautas Republikas – 11 % no Savienības kopējā patēriņa. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez tam nozīmīgi importa apjomi bija no Taizemes (4 % no Savienības tirgus), Vjetnamas (3 % no Savienības tirgus) un Saūda Arābijas (robežās no 0 % 2010. gadā līdz 4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā).

| (108) | Šā importa Savienībā cenas bija diezgan zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, it īpaši importam no Ķīnas Tautas Republikas. Pat ar antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā, kas noteikts importam no Ķīnas Tautas Republikas, Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena ir zemāka nekā Savienības tirgus cena (sk. iepriekš 4. tabulā). |
| --- | --- |

(108)

Šā importa Savienībā cenas bija diezgan zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, it īpaši importam no Ķīnas Tautas Republikas. Pat ar antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā, kas noteikts importam no Ķīnas Tautas Republikas, Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena ir zemāka nekā Savienības tirgus cena (sk. iepriekš 4. tabulā).

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (109) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kam attiecīgajā periodā bija ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kam attiecīgajā periodā bija ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (110) | Kaitējuma izvērtēšanas nolūkiem Komisija nošķīra kaitējuma makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem un statistikas datiem. Dati attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas uzskatāmas par tādām, kas reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(110)

Kaitējuma izvērtēšanas nolūkiem Komisija nošķīra kaitējuma makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem un statistikas datiem. Dati attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas uzskatāmas par tādām, kas reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (111) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(111)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (112) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir vienīgi pārbaudītie dati par diviem atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Lai saglabātu konfidencialitāti, šie dati tiek norādīti vienīgi indeksētā veidā vai diapazonos. |
| --- | --- |

(112)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir vienīgi pārbaudītie dati par diviem atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Lai saglabātu konfidencialitāti, šie dati tiek norādīti vienīgi indeksētā veidā vai diapazonos.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (113) | Savienības kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Indekss | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Indekss | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Jaudas izmantojums | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Indekss | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Avots: pieprasījums. |

(113)

Savienības kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2010

2011

2012

PIP

Ražošanas apjoms (tonnās)

48 017

52 754

55 787

57 736

Indekss

100

110

116

120

Ražošanas jauda (tonnās)

179 912

180 364

180 364

180 364

Indekss

100

100,3

100,3

100,3

Jaudas izmantojums

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Indekss

100

110

116

120

Avots: pieprasījums.

| (114) | Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 20 %. Tā kā Savienības patēriņš tajā pašā periodā palielinājās tikai par 8 %, atlikušais ražošanas apjoms tika eksportēts. |
| --- | --- |

(114)

Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 20 %. Tā kā Savienības patēriņš tajā pašā periodā palielinājās tikai par 8 %, atlikušais ražošanas apjoms tika eksportēts.

| (115) | Jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķiet zems (32 %). Iepriekšējā tabulā norādītā paziņotā jauda atbilstoši standarta praksei šajā konkrētajā ražošanas nozarē un iepriekšējās procedūrās izmantotajai metodei ir aprēķināta, vadoties pēc teorētiskās maksimālās jaudas, strādājot trijās maiņās dienā, sešas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tomēr faktiski ražošanas nozare strādā divās maiņās dienā, piecas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tādēļ paziņotā jauda ne vienmēr precīzi atbilst faktiskajai jaudai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(115)

Jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķiet zems (32 %). Iepriekšējā tabulā norādītā paziņotā jauda atbilstoši standarta praksei šajā konkrētajā ražošanas nozarē un iepriekšējās procedūrās izmantotajai metodei ir aprēķināta, vadoties pēc teorētiskās maksimālās jaudas, strādājot trijās maiņās dienā, sešas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tomēr faktiski ražošanas nozare strādā divās maiņās dienā, piecas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tādēļ paziņotā jauda ne vienmēr precīzi atbilst faktiskajai jaudai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (116) | Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās. Jaudas izmantojuma pieaugums par 20 procentiem atbilst ražošanas apjoma pieaugumam attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(116)

Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās. Jaudas izmantojuma pieaugums par 20 procentiem atbilst ražošanas apjoma pieaugumam attiecīgajā periodā.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (117) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Indekss | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Tirgus daļa | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Indekss | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Avots: pieprasījums. |

(117)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2010

2011

2012

PIP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)

38 185

43 414

40 262

41 350

Indekss

100

114

105

109

Tirgus daļa

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Indekss

100

101

99

100

Avots: pieprasījums.

| (118) | Salīdzinājumā ar 2010. gadā Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem 2011. gadā apjomi palielinājās par 14 %. Pēc tam apjomi samazinājās līdz 41 350 tonnām, un tādējādi attiecīgajā periodā kopumā pieaugums bija par 9 %. |
| --- | --- |

(118)

Salīdzinājumā ar 2010. gadā Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem 2011. gadā apjomi palielinājās par 14 %. Pēc tam apjomi samazinājās līdz 41 350 tonnām, un tādējādi attiecīgajā periodā kopumā pieaugums bija par 9 %.

| (119) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīga. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīga.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (120) | Vienlaikus ar Savienības patēriņa mēreno pieaugumu attiecīgajā periodā (+8 %) par 9 % pieauga arī Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. |
| --- | --- |

(120)

Vienlaikus ar Savienības patēriņa mēreno pieaugumu attiecīgajā periodā (+8 %) par 9 % pieauga arī Savienības ražotāju pārdošanas apjoms.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un darba ražīgums

| (121) | Nodarbinātības un darba ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  7. tabula


  Nodarbinātība un darba ražīgums | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Indekss | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Indekss | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Avots: pieprasījums. |

(121)

Nodarbinātības un darba ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

7. tabula

Nodarbinātība un darba ražīgums

2010

2011

2012

PIP

Darbinieku skaits

1 064

1 022

979

957

Indekss

100

96

92

90

Ražīgums (vienība/darbinieks)

45

52

57

60

Indekss

100

114

126

134

Avots: pieprasījums.

| (122) | Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tādējādi laikā no 2010. gada līdz PIP vienlaikus ar ražošanas apjoma pieaugumu Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, pieauga par 34 %. |
| --- | --- |

(122)

Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tādējādi laikā no 2010. gada līdz PIP vienlaikus ar ražošanas apjoma pieaugumu Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, pieauga par 34 %.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (123) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējās pārdošanas cenas visā Savienības tirgū (EUR/tonnas) | 2 500–3 000 | 2 500–3 000 | 2 400–2 900 | 2 300–2 800 |
| Indekss | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonnas) | 3 500–4 000 | 3 300–3 800 | 3 400–3 900 | 3 300–3 800 |
| Indekss | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati. |

(123)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

2010

2011

2012

PIP

Vienības vidējās pārdošanas cenas visā Savienības tirgū (EUR/tonnas)

2 500–3 000

2 500–3 000

2 400–2 900

2 300–2 800

Indekss

100

100

98

94

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonnas)

3 500–4 000

3 300–3 800

3 400–3 900

3 300–3 800

Indekss

100

94

97

94

Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.

| (124) | Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienībā samazinājās par 6 %. Lai gan cenas laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam bija diezgan nemainīgas, lielākais cenu sarukums notika laikā no 2011. gada līdz PIP. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienībā samazinājās par 6 %. Lai gan cenas laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam bija diezgan nemainīgas, lielākais cenu sarukums notika laikā no 2011. gada līdz PIP.

| (125) | Liela daļa ražošanas izmaksu bija nemainīgas, tādēļ ražošanas apjoma pieaugums par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazināšanos. Attiecīgi samazinājās arī vienības pārdošanas vidējā cena. |
| --- | --- |

(125)

Liela daļa ražošanas izmaksu bija nemainīgas, tādēļ ražošanas apjoma pieaugums par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazināšanos. Attiecīgi samazinājās arī vienības pārdošanas vidējā cena.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (126) | Atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka vidējo izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās algas uz darbinieku (EUR) | 45 000–50 000 | 50 000–55 000 | 51 000–56 000 | 52 000–57 000 |
| Indekss | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati. |

(126)

Atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka vidējo izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2010

2011

2012

PIP

Vidējās algas uz darbinieku (EUR)

45 000–50 000

50 000–55 000

51 000–56 000

52 000–57 000

Indekss

100

107

108

110

Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.

| (127) | Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējām izmaksām uz vienu darbinieku bija tendence pieaugt. No 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējām izmaksām uz vienu darbinieku bija tendence pieaugt. No 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 10 %.

4.4.3.3.   Krājumi

| (128) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula


  Krājumi | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tonnās) | 5 500–6 000 | 5 000–5 500 | 5 600–6 100 | 6 000–6 500 |
| Indekss | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma | 25 %–30 % | 20 %–25 % | 21 %–26 % | 22 %–27 % |
| Indekss | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati. |

(128)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula

Krājumi

2010

2011

2012

PIP

Krājumi perioda beigās (tonnās)

5 500–6 000

5 000–5 500

5 600–6 100

6 000–6 500

Indekss

100

93

104

111

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

25 %–30 %

20 %–25 %

21 %–26 %

22 %–27 %

Indekss

100

79

83

87

Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.

| (129) | Salīdzinājumā ar 2010. gadu krājumi perioda beigās vispirms 2011. gadā samazinājās par 7 % un tad salīdzinājumā ar 2010. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 11 %. Salīdzinājumā ar ražošanas apjomu laikā no 2010. gada līdz PIP krājumi perioda beigās samazinājās par 13 %. |
| --- | --- |

(129)

Salīdzinājumā ar 2010. gadu krājumi perioda beigās vispirms 2011. gadā samazinājās par 7 % un tad salīdzinājumā ar 2010. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 11 %. Salīdzinājumā ar ražošanas apjomu laikā no 2010. gada līdz PIP krājumi perioda beigās samazinājās par 13 %.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (130) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2010 | 2011 | 2012 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā rentabilitāte (% no apgrozījuma) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Indekss | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Naudas plūsma (EUR) (indeksēta) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Ieguldījumi (EUR) (indeksēti) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Ienākums no ieguldījumiem | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Indekss | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati. |

(130)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2010

2011

2012

PIP

Pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā rentabilitāte (% no apgrozījuma)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Indekss

100

118

151

133

Naudas plūsma (EUR) (indeksēta)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Ieguldījumi (EUR) (indeksēti)

100

115

112

105

Ienākums no ieguldījumiem

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Indekss

100

81

64

80

Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.

| (131) | Komisija atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanā nesaistītiem pircējiem Savienībā gūto neto pirmsnodokļu peļņu izsakot procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(131)

Komisija atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanā nesaistītiem pircējiem Savienībā gūto neto pirmsnodokļu peļņu izsakot procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma.

| (132) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus. 2010. gadā nozares zaudējumi bija – 20 %/– 15 %. Laikā no 2010. gada līdz PIP zaudējumi samazinājās par 33 %, bet rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīvs – 14 %/– 9 %. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma 2010. gadā bija pozitīva. 2011. gadā tā pēkšņi samazinājās līdz negatīvām vērtībām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīva. |
| --- | --- |

(132)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus. 2010. gadā nozares zaudējumi bija – 20 %/– 15 %. Laikā no 2010. gada līdz PIP zaudējumi samazinājās par 33 %, bet rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīvs – 14 %/– 9 %. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma 2010. gadā bija pozitīva. 2011. gadā tā pēkšņi samazinājās līdz negatīvām vērtībām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīva.

| (133) | Ieguldījumiem bija tendence pieaugt. Salīdzinājumā ar 2010. gadu tie 2011. gadā pieauga par 15 %, 2012. gadā – par 12 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās 5 % virs 2010. gada līmeņa. |
| --- | --- |

(133)

Ieguldījumiem bija tendence pieaugt. Salīdzinājumā ar 2010. gadu tie 2011. gadā pieauga par 15 %, 2012. gadā – par 12 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās 5 % virs 2010. gada līmeņa.

| (134) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. 2010. gadā tas bija – 25 %/– 20 %, tad saruka līdz – 45 %/– 40 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās šādā līmenī. |
| --- | --- |

(134)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. 2010. gadā tas bija – 25 %/– 20 %, tad saruka līdz – 45 %/– 40 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās šādā līmenī.

4.4.3.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (135) | Tā kā importa no attiecīgajām valstīm apjoms ievērojami samazinājās un attiecīgajā periodā bija neliels (sk. iepriekš 2. un 3. tabulā), dempinga starpības lielumu nav iespējams izvērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš 136. līdz 144. apsvērumā ietverto novērtējumu, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija neaizsargātā un nedrošā stāvoklī. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā importa no attiecīgajām valstīm apjoms ievērojami samazinājās un attiecīgajā periodā bija neliels (sk. iepriekš 2. un 3. tabulā), dempinga starpības lielumu nav iespējams izvērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš 136. līdz 144. apsvērumā ietverto novērtējumu, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija neaizsargātā un nedrošā stāvoklī.

4.5.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (136) | Padome Regulā (EK) Nr. 1001/2008 secināja, ka to antidempinga pasākumu rezultātā, kas attiecīgā ražojuma importam no Korejas Republikas un Malaizijas tika noteikti 2002. gadā, Savienības ražošanas nozare atguvās tikai daļēji. Par iemeslu kaitējuma rādītāju (pozitīvajai) dinamikai iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā (2002. gada janvāris līdz 2007. gada jūnijs) lielā mērā bija pieprasījuma pieaugums 2007. un 2008. gadā. |
| --- | --- |

(136)

Padome Regulā (EK) Nr. 1001/2008 secināja, ka to antidempinga pasākumu rezultātā, kas attiecīgā ražojuma importam no Korejas Republikas un Malaizijas tika noteikti 2002. gadā, Savienības ražošanas nozare atguvās tikai daļēji. Par iemeslu kaitējuma rādītāju (pozitīvajai) dinamikai iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā (2002. gada janvāris līdz 2007. gada jūnijs) lielā mērā bija pieprasījuma pieaugums 2007. un 2008. gadā.

| (137) | Tomēr pēc 2008. gada stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ļoti pasliktinājās (salīdzinājumā ar 2007. un 2008. gadu). Šīs dinamikas iemesls lielā mērā bija pieprasījuma sarukums pēc 2008. gada. |
| --- | --- |

(137)

Tomēr pēc 2008. gada stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ļoti pasliktinājās (salīdzinājumā ar 2007. un 2008. gadu). Šīs dinamikas iemesls lielā mērā bija pieprasījuma sarukums pēc 2008. gada.

| (138) | Dažu rādītāju dinamika kopš 2010. gada bijusi pozitīva. Piemēram, Savienības ražošanas apjoms laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 20 %. Šā pieauguma iemesls daļēji bija Savienības patēriņa pieaugums par 8 % tajā pašā periodā. Ražošanas apjoma pieauguma rezultātā uzlabojās jaudas izmantojuma rādītājs, kurš pieauga vairāk nekā par 20 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 9 %, kas atbilst Savienības patēriņa pieaugumam, savukārt Savienības uzņēmumu tirgus daļa nemainījās. Darbinieku skaita samazināšanas rezultātā (par 10 %) palielinājās arī darba ražīgums (par 34 %). |
| --- | --- |

(138)

Dažu rādītāju dinamika kopš 2010. gada bijusi pozitīva. Piemēram, Savienības ražošanas apjoms laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 20 %. Šā pieauguma iemesls daļēji bija Savienības patēriņa pieaugums par 8 % tajā pašā periodā. Ražošanas apjoma pieauguma rezultātā uzlabojās jaudas izmantojuma rādītājs, kurš pieauga vairāk nekā par 20 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 9 %, kas atbilst Savienības patēriņa pieaugumam, savukārt Savienības uzņēmumu tirgus daļa nemainījās. Darbinieku skaita samazināšanas rezultātā (par 10 %) palielinājās arī darba ražīgums (par 34 %).

| (139) | Tomēr jaudas izmantojums joprojām bija zems. Tas daļēji izskaidrojams ar faktu, ka pieejamo infrastruktūru bija plānots izmantot trijās maiņās dienā un sešas dienas nedēļā, un atbilstoši tika aprēķināta maksimālā jauda. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja vien divās maiņās dienā piecas dienas nedēļā. |
| --- | --- |

(139)

Tomēr jaudas izmantojums joprojām bija zems. Tas daļēji izskaidrojams ar faktu, ka pieejamo infrastruktūru bija plānots izmantot trijās maiņās dienā un sešas dienas nedēļā, un atbilstoši tika aprēķināta maksimālā jauda. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja vien divās maiņās dienā piecas dienas nedēļā.

| (140) | Nemainīgo ražošanas izmaksu lielā īpatsvara dēļ Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Neraugoties uz finansiālo rādītāju uzlabošanos par 30 % laikā no 2010. gada līdz PIP, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tomēr bija lieli zaudējumi (robežās no – 14 % līdz – 9 %). |
| --- | --- |

(140)

Nemainīgo ražošanas izmaksu lielā īpatsvara dēļ Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Neraugoties uz finansiālo rādītāju uzlabošanos par 30 % laikā no 2010. gada līdz PIP, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tomēr bija lieli zaudējumi (robežās no – 14 % līdz – 9 %).

| (141) | Šie lielie zaudējumi kopā ar lielā mērā negatīvo naudas plūsmu ir svarīgi rādītāji, kas liecina par Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli. |
| --- | --- |

(141)

Šie lielie zaudējumi kopā ar lielā mērā negatīvo naudas plūsmu ir svarīgi rādītāji, kas liecina par Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli.

| (142) | Jānorāda tas, ka Regulā (ES) Nr. 78/2013, ar kuru antidempinga pasākumi tika uzlikti attiecīgā ražojuma importam no Krievijas un Turcijas, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir smagā stāvoklī sakarā ar tai nodarīto kaitējumu. Minētās procedūras attiecīgais periods ilga no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada septembrim, un tas daļēji pārklājas ar attiecīgo periodu šajā izmeklēšanā (14). |
| --- | --- |

(142)

Jānorāda tas, ka Regulā (ES) Nr. 78/2013, ar kuru antidempinga pasākumi tika uzlikti attiecīgā ražojuma importam no Krievijas un Turcijas, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir smagā stāvoklī sakarā ar tai nodarīto kaitējumu. Minētās procedūras attiecīgais periods ilga no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada septembrim, un tas daļēji pārklājas ar attiecīgo periodu šajā izmeklēšanā (14).

| (143) | Iepriekš minētajā regulā noteiktajiem antidempinga pasākumiem šķietami bijusi labvēlīga ietekme, jo vairākiem kaitējuma rādītājiem ir tendence uzlaboties (piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, ražīgums un patēriņš). Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(143)

Iepriekš minētajā regulā noteiktajiem antidempinga pasākumiem šķietami bijusi labvēlīga ietekme, jo vairākiem kaitējuma rādītājiem ir tendence uzlaboties (piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, ražīgums un patēriņš). Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga.

| (144) | Tādēļ Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargātā stāvoklī un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no iepriekšējās izmeklēšanās konstatētā kaitējuma. |
| --- | --- |

(144)

Tādēļ Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargātā stāvoklī un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no iepriekšējās izmeklēšanās konstatētā kaitējuma.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

5.1.   Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu izbeigšanas gadījumā

| (145) | Komisija 85. apsvērumā secināja, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm visdrīzāk atkārtotos. |
| --- | --- |

(145)

Komisija 85. apsvērumā secināja, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm visdrīzāk atkārtotos.

| (146) | Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir neaizsargāts. Lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā stāvoklis nedaudz uzlabojās, nevienu brīdi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare peļņu neguva. |
| --- | --- |

(146)

Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir neaizsargāts. Lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā stāvoklis nedaudz uzlabojās, nevienu brīdi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare peļņu neguva.

| (147) | Tādēļ, atkārtojoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, Savienības ražošanas nozares nedrošā stāvoklis vēl vairāk pasliktinātos. Šāds imports varētu pārņemt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu Savienības tirgū. Tādējādi arvien samazinātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums – viens no galvenajiem rādītājiem, kas ir par iemeslu Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgajiem rezultātiem attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(147)

Tādēļ, atkārtojoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, Savienības ražošanas nozares nedrošā stāvoklis vēl vairāk pasliktinātos. Šāds imports varētu pārņemt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu Savienības tirgū. Tādējādi arvien samazinātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums – viens no galvenajiem rādītājiem, kas ir par iemeslu Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgajiem rezultātiem attiecīgajā periodā.

| (148) | Importa par dempinga cenām atkārtošanās Savienības ražošanas nozarei radītu arvien lielāku cenu spiedienu un tādējādi vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus |
| --- | --- |

(148)

Importa par dempinga cenām atkārtošanās Savienības ražošanas nozarei radītu arvien lielāku cenu spiedienu un tādējādi vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus

| (149) | Tādēļ Komisija secina, ka pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas visdrīzāk ir gaidāma importa par dempinga cenām atkārtošanās no minētajām valstīm, un tas var izraisīt lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām, pārdošanas apjomiem un tirgus daļu un pasliktināt tās ekonomisko stāvokli. Pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas kaitējums visdrīzāk atkārtotos, jo domājams, ka tādējādi vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares jau tā sliktais ekonomiskais stāvoklis. |
| --- | --- |

(149)

Tādēļ Komisija secina, ka pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas visdrīzāk ir gaidāma importa par dempinga cenām atkārtošanās no minētajām valstīm, un tas var izraisīt lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām, pārdošanas apjomiem un tirgus daļu un pasliktināt tās ekonomisko stāvokli. Pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas kaitējums visdrīzāk atkārtotos, jo domājams, ka tādējādi vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares jau tā sliktais ekonomiskais stāvoklis.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (150) | Atbilstoši pamatregulas 21. pantam Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Korejas Republiku un Malaiziju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, izvērtēja visu dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, vairumtirgotāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(150)

Atbilstoši pamatregulas 21. pantam Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Korejas Republiku un Malaiziju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, izvērtēja visu dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, vairumtirgotāju un lietotāju intereses.

| (151) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(151)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (152) | Sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana un pasākumi ir spēkā kopš 2002. gada, izvērtējums ļauj analizēt jebkādu spēkā esošo antidempinga pasākumu nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(152)

Sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana un pasākumi ir spēkā kopš 2002. gada, izvērtējums ļauj analizēt jebkādu spēkā esošo antidempinga pasākumu nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajām personām.

| (153) | Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga atkārtošanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(153)

Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga atkārtošanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (154) | Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi aizkavēja importa par dempinga cenām ienākšanu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare ir nedrošā stāvoklī, ko apliecina dažu nozīmīgu kaitējuma rādītāju nelabvēlīgās tendences. |
| --- | --- |

(154)

Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi aizkavēja importa par dempinga cenām ienākšanu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare ir nedrošā stāvoklī, ko apliecina dažu nozīmīgu kaitējuma rādītāju nelabvēlīgās tendences.

| (155) | Ja pasākumi tiktu izbeigti, domājams, ka tirgū būtu ievērojams importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm, kas, domājams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Šis importa pieplūdums cita starpā izraisītu tirgus daļas zaudēšanu, pārdošanas cenas samazināšanos, jaudas izmantojuma samazināšanos un kopumā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(155)

Ja pasākumi tiktu izbeigti, domājams, ka tirgū būtu ievērojams importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm, kas, domājams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Šis importa pieplūdums cita starpā izraisītu tirgus daļas zaudēšanu, pārdošanas cenas samazināšanos, jaudas izmantojuma samazināšanos un kopumā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

| (156) | Tādējādi Komisija secina, ka Korejas Republikai un Malaizijai noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(156)

Tādējādi Komisija secina, ka Korejas Republikai un Malaizijai noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm.

6.2.   Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

| (157) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanai visdrīzāk nebūtu ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtu ievērojami ietekmējuši minētās grupas, var secināt, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(157)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanai visdrīzāk nebūtu ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtu ievērojami ietekmējuši minētās grupas, var secināt, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem.

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav tādu nepārvaramu iemeslu, kas liktu domāt, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes CVG būtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav tādu nepārvaramu iemeslu, kas liktu domāt, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes CVG būtu pretrunā Savienības interesēm.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (159) | No iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam. |
| --- | --- |

(159)

No iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam.

| (160) | Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā uzlabojas, un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana tā paša ražojuma importam no Krievijas un Turcijas 2013. gadā (sk. 5. apsvērumā), šķiet, arī ir labvēlīgi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā paskaidrots 143. apsvērumā. Tādējādi izvērtējums liecina, ka, ņemot vērā kopējo kaitējuma analīzi un domājamās norises tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu piemēroti, par pieciem gadiem īsāks periods būtu pietiekams, lai Savienības ražošanas nozare atgūtos no ekonomiskajām un finansiālajām grūtībām. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā uzlabojas, un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana tā paša ražojuma importam no Krievijas un Turcijas 2013. gadā (sk. 5. apsvērumā), šķiet, arī ir labvēlīgi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā paskaidrots 143. apsvērumā. Tādējādi izvērtējums liecina, ka, ņemot vērā kopējo kaitējuma analīzi un domājamās norises tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu piemēroti, par pieciem gadiem īsāks periods būtu pietiekams, lai Savienības ražošanas nozare atgūtos no ekonomiskajām un finansiālajām grūtībām.

| (161) | Turklāt, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli un kaitējuma analīzi, nevar aprobežoties vien ar (iespējamo) attiecīgā ražojuma importu no Korejas Republikas un Malaizijas, jo Savienības ražošanas nozares stāvokli ietekmē arī cita veida imports un pasākumi pret to, piemēram, iepriekš minētie Krievijai un Turcijai noteiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(161)

Turklāt, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli un kaitējuma analīzi, nevar aprobežoties vien ar (iespējamo) attiecīgā ražojuma importu no Korejas Republikas un Malaizijas, jo Savienības ražošanas nozares stāvokli ietekmē arī cita veida imports un pasākumi pret to, piemēram, iepriekš minētie Krievijai un Turcijai noteiktie pasākumi.

| (162) | Tādēļ uzskatāms, ka šajā gadījumā, ņemot vērā konkrētos apstākļus, pasākumus izņēmuma kārtā vajadzētu pagarināt nevis par pilnu piecu gadu laikposmu, kā noteikts pagaidu regulā, bet tiem būtu jānosaka tāds pats termiņš kā pasākumiem, kas noteikti importam no Krievijas un Turcijas. Šāda pasākumu termiņa vienādošana turklāt ļautu veikt visapatverošu un saskanīgu dempinga prakses radītās ietekmes uz Savienības ražošanas nozari izvērtējumu gadījumā, ja šāda pārskatīšana būtu turpmāk nepieciešama. |
| --- | --- |

(162)

Tādēļ uzskatāms, ka šajā gadījumā, ņemot vērā konkrētos apstākļus, pasākumus izņēmuma kārtā vajadzētu pagarināt nevis par pilnu piecu gadu laikposmu, kā noteikts pagaidu regulā, bet tiem būtu jānosaka tāds pats termiņš kā pasākumiem, kas noteikti importam no Krievijas un Turcijas. Šāda pasākumu termiņa vienādošana turklāt ļautu veikt visapatverošu un saskanīgu dempinga prakses radītās ietekmes uz Savienības ražošanas nozari izvērtējumu gadījumā, ja šāda pārskatīšana būtu turpmāk nepieciešama.

| (163) | Minēto spēkā esošo pasākumu, kas ir noteikti CVG importam no Krievijas un Turcijas, termiņš ir 2018. gada 29. janvāris. Tātad Korejas Republikas un Malaizijas CVG importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu termiņš attiecīgi būtu jākoriģē un jānosaka tajā pašā datumā. |
| --- | --- |

(163)

Minēto spēkā esošo pasākumu, kas ir noteikti CVG importam no Krievijas un Turcijas, termiņš ir 2018. gada 29. janvāris. Tātad Korejas Republikas un Malaizijas CVG importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu termiņš attiecīgi būtu jākoriģē un jānosaka tajā pašā datumā.

| (164) | Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja piekrīt tam, ka ierosinātais termiņš dotu iespēju vēlāk veikt kopīgu pārskatīšanas izmeklēšanu, ja tāda tiktu pieprasīta, un tādējādi arī veikt visaptverošu dempinga un kaitējuma izvērtējumu par importu no vairākām valstīm. Taču tā norādīja, ka pēc PIP attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms no visām valstīm ir ļoti pieaudzis, savukārt šā importa vidējā cena ir strauji sarukusi. Šīs norises pēc PIP esot pasliktinājušas Savienības ražošanas nozares stāvokli, un tādēļ apstākļi, kuri pamatoja antidempinga pasākumu noteikšanu uz laiku, kas mazāks par pieciem gadiem, vairs nesot aktuāli. |
| --- | --- |

(164)

Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja piekrīt tam, ka ierosinātais termiņš dotu iespēju vēlāk veikt kopīgu pārskatīšanas izmeklēšanu, ja tāda tiktu pieprasīta, un tādējādi arī veikt visaptverošu dempinga un kaitējuma izvērtējumu par importu no vairākām valstīm. Taču tā norādīja, ka pēc PIP attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms no visām valstīm ir ļoti pieaudzis, savukārt šā importa vidējā cena ir strauji sarukusi. Šīs norises pēc PIP esot pasliktinājušas Savienības ražošanas nozares stāvokli, un tādēļ apstākļi, kuri pamatoja antidempinga pasākumu noteikšanu uz laiku, kas mazāks par pieciem gadiem, vairs nesot aktuāli.

| (165) | Komisija norāda, ka minētās norises pēc PIP (proti, importa apjoma pieaugums un cenu samazināšanās) atbilst pieejamajiem Eurostat statistikas datiem, kuros ir ietverti arī tādi ražojuma veidi, uz kuriem konkrētā izmeklēšana neattiecas. Savukārt Komisijai pieejamā statistika par konkrēti attiecīgā ražojuma importu pēc PIP liecina, ka pēc PIP importa apjoms ir samazinājies par 10–15 % un minētā importa vidējā cena arī ir samazinājusies (par 15–20 %). Komisija uzskata, ka attiecīgā ražojuma importa dinamika pēc PIP situācijā, kad nav citu apstiprinošu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, neapgāž Komisijas secinājumus par piemērotāko antidempinga pasākumu noteikšanas periodu (sk. 160. līdz 163. apsvērumā). Tādēļ iebildums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(165)

Komisija norāda, ka minētās norises pēc PIP (proti, importa apjoma pieaugums un cenu samazināšanās) atbilst pieejamajiem Eurostat statistikas datiem, kuros ir ietverti arī tādi ražojuma veidi, uz kuriem konkrētā izmeklēšana neattiecas. Savukārt Komisijai pieejamā statistika par konkrēti attiecīgā ražojuma importu pēc PIP liecina, ka pēc PIP importa apjoms ir samazinājies par 10–15 % un minētā importa vidējā cena arī ir samazinājusies (par 15–20 %). Komisija uzskata, ka attiecīgā ražojuma importa dinamika pēc PIP situācijā, kad nav citu apstiprinošu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, neapgāž Komisijas secinājumus par piemērotāko antidempinga pasākumu noteikšanas periodu (sk. 160. līdz 163. apsvērumā). Tādēļ iebildums tiek noraidīts.

| (166) | Tādējādi, ņemot vērā secinājumus par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam un kā piemērošana saglabāta ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010, būtu jāsaglabā līdz 2018. gada 29. janvārim. |
| --- | --- |

(166)

Tādējādi, ņemot vērā secinājumus par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam un kā piemērošana saglabāta ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010, būtu jāsaglabā līdz 2018. gada 29. janvārim.

| (167) | Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(167)

Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu, kas aprakstīti 1. punktā, neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | Taric kodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 75,0 | A999 |
| Korejas Republika | Visi uzņēmumi | 44,0 | — |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme (%)

Taric kodi

Malaizija

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Visi pārējie uzņēmumi

75,0

A999

Korejas Republika

Visi uzņēmumi

44,0

—

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā ir spēkā līdz 2018. gada 29. janvārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 2002. gada 19. augusta Regula (EK) Nr. 1514/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importu, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā (OV L 228, 24.8.2002., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2008. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 1001/2008, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp.).

3

(4)  Padomes 2010. gada 26. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 363/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1001/2008, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam (OV L 107, 29.4.2010., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2009. gada 27. augusta Regula (EK) Nr. 803/2009, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (OV L 233, 4.9.2009., 1. lpp.).

5

Chup Hsin Enterprise Co. Ltd

Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd

(6)  Turpat.

6

(7)  Padomes 2004. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2052/2004, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemērots tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, attiecina arī uz tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai to deklarētā izcelsme ir Indonēzijā (OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp.).

7

(8)  Padomes 2004. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2053/2004, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemēro tādu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, piemēro arī dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai to deklarētā izcelsme ir Šrilankā (OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp.).

8

(9)  Padomes 2006. gada 27. aprīļa Regula (EK) Nr. 655/2006, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemērots Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, attiecina arī uz dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu no Filipīnām neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Filipīnu izcelsme (OV L 116, 29.4.2006., 1. lpp.).

9

(10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu tiem antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam un kas paplašināti, lai iekļautu Taivānu, Indonēziju, Šrilanku un Filipīnas (OV C 295, 3.9.2014., 6. lpp.).

10

(11)  Padomes 2013. gada 17. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 78/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu (OV L 27, 29.1.2013., 1. lpp.).

11

(12)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 36, 8.2.2013., 24. lpp.).

12

(13)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam (OV C 299, 15.10.2013., 4. lpp.).

13

(14)  Sīkāka informācija atrodama Komisijas Regulā (ES) Nr. 699/2012, ar kuru uzliek provizorisku antidempimga maksājumu (OV L 203, 31.7.2012., 37. lpp.).

14

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1284/2014

(2014. gada 2. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 2. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1285/2014

(2014. gada 2. decembris),

ar ko nosaka eksporta licenču pieteikumiem piemērojamo piešķīruma koeficientu dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1187/2009 minētajai kvotai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 (2) III nodaļas 3. iedaļā ir noteikta procedūra, kā tiek piešķirtas eksporta licences dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi šai valstij atvērtajai kvotai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1187/2009 (2) III nodaļas 3. iedaļā ir noteikta procedūra, kā tiek piešķirtas eksporta licences dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi šai valstij atvērtajai kvotai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1187/2009 29. pantā noteikts, ka, ja pēc licenču iesniegšanas perioda, kas minēts panta pirmajā daļā, kvotas ietvaros ir pieejami jebkādi daudzumi, tirgus dalībnieki var iesniegt eksporta licenču pieteikumus no 1. līdz 10. novembrim. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 649/2014 (3) 1. pantā norādīts, ka 2014./2015. kvotas gadā kopējais atlikušais daudzums ir 12 358 tonnas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1187/2009 29. pantā noteikts, ka, ja pēc licenču iesniegšanas perioda, kas minēts panta pirmajā daļā, kvotas ietvaros ir pieejami jebkādi daudzumi, tirgus dalībnieki var iesniegt eksporta licenču pieteikumus no 1. līdz 10. novembrim. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 649/2014 (3) 1. pantā norādīts, ka 2014./2015. kvotas gadā kopējais atlikušais daudzums ir 12 358 tonnas.

| (3) | Pieteikumos, kas par kārtējo 2014./2015. kvotas gadu iesniegti no 2014. gada 1. līdz 10. novembrim, norādītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1187/2009 31. panta 3. punkta ceturto daļu, ir lietderīgi paredzēt atlikušā daudzuma piešķiršanu. Ir arī jāparedz nosacījums, ka eksporta licences par šo atlikušo daudzumu izdod, ja kompetentajai iestādei ir paziņots, kādu papildu daudzumu attiecīgais tirgus dalībnieks pieņem, un ja ieinteresētie tirgus dalībnieki iemaksā nodrošinājumu, |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumos, kas par kārtējo 2014./2015. kvotas gadu iesniegti no 2014. gada 1. līdz 10. novembrim, norādītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1187/2009 31. panta 3. punkta ceturto daļu, ir lietderīgi paredzēt atlikušā daudzuma piešķiršanu. Ir arī jāparedz nosacījums, ka eksporta licences par šo atlikušo daudzumu izdod, ja kompetentajai iestādei ir paziņots, kādu papildu daudzumu attiecīgais tirgus dalībnieks pieņem, un ja ieinteresētie tirgus dalībnieki iemaksā nodrošinājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieņem eksporta licenču pieteikumus, kas no 2014. gada 1. novembra līdz 10. novembrim iesniegti par kārtējā 2014./2015. kvotas gada atlikušo periodu.

Regulas (EK) Nr. 1187/2009 27. panta 2. punktā minēto produktu daudzumus, par kuriem iesniegti pirmajā daļā minētie eksporta licenču pieteikumi, reizina ar piešķīruma koeficientu 3,071073.

Eksporta licences par daudzumiem, kuri pārsniedz pieteikumos norādītos daudzumus un kuri piešķirti saskaņā ar otrajā daļā norādīto koeficientu, izdod pēc tam, kad vienas nedēļas laikā pēc šīs regulas publicēšanas tirgus dalībnieks tos pieņēmis, un ar nosacījumu, ka ir iemaksāts attiecīgais nodrošinājums.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 2. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 1187/2009, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (OV L 318, 4.12.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 649/2014, ar ko nosaka eksporta licenču pieteikumiem piemērojamo piešķīruma koeficientu dažiem piena produktiem, kuri eksportējami uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1187/2009 minētajai kvotai (OV L 178, 18.6.2014., 9. lpp.).

3

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/42

---

ES UN PAO APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2014

(2014. gada 8. maijs),

ar kuru groza 3. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

(2014/867/ES)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, un jo īpaši tā 3. protokola 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 3. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar ES un PAO Apvienotās komitejas 2009. gada 24. jūnija Lēmumu Nr. 1/2009 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2009. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar 3. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar ES un PAO Apvienotās komitejas 2009. gada 24. jūnija Lēmumu Nr. 1/2009 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2009. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem.

| (2) | Pamatojoties uz PAO lūgumu, Komisija 2010. gadā ierosināja 3. protokola 15. panta piemērošanas termiņa pagarinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim. Tomēr ES un PAO Apvienotā komiteja nekad netika pieņēmusi minēto lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz PAO lūgumu, Komisija 2010. gadā ierosināja 3. protokola 15. panta piemērošanas termiņa pagarinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim. Tomēr ES un PAO Apvienotā komiteja nekad netika pieņēmusi minēto lēmumu.

| (3) | Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, un lai legalizētu piemērošanu laikposmā, uz kuru attiecas Komisijas priekšlikums, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 3. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par sešiem gadiem no 2010. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, un lai legalizētu piemērošanu laikposmā, uz kuru attiecas Komisijas priekšlikums, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 3. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par sešiem gadiem no 2010. gada 1. janvāra.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 3. protokols. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 3. protokols.

| (5) | Ņemot vērā to, ka nolīguma 3. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikposms beidzas 2009. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2010. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka nolīguma 3. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikposms beidzas 2009. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2010. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Pagaidu asociācijas nolīguma par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, 3. protokola 15. panta 7. punkta pēdējo daļu attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šādu tekstu:

“Šo pantu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim, un to var pārskatīt, savstarpēji vienojoties.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Briselē, 2014. gada 8. maijā

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

H. MINGARELLI

---

(1)  OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.

1

(2)  OV L 298, 13.11.2009., 1. lpp.

2

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/44

---

ES UN ĒĢIPTES ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2014

(2014. gada 4. septembris),

ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

(2014/868/ES)

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 4. protokola 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2010. gada 3. augusta Lēmumu Nr. 1/2010 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2012. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2010. gada 3. augusta Lēmumu Nr. 1/2010 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2012. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem.

| (2) | Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par trim gadiem no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par trim gadiem no 2013. gada 1. janvāra.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 4. protokols. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 4. protokols.

| (4) | Ņemot vērā to, ka nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikposms beidzas 2012. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikposms beidzas 2012. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, 4. protokola 15. panta 7. punkta pēdējo daļu attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šādu tekstu:

“Šo punktu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim, un to var pārskatīt, savstarpēji vienojoties.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Briselē, 2014. gada 4. septembrī

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

1

(2)  OV L 249, 23.9.2010., 5. lpp.

2

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/45

---

ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2014

(2014. gada 3. oktobris),

ar kuru groza 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

(2014/869/ES)

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 4. protokola 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ES un Marokas Asociācijas padomes 2010. gada 23. augusta Lēmumu Nr. 1/2010 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2012. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar 4. protokola 15. panta 7. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (“nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ES un Marokas Asociācijas padomes 2010. gada 23. augusta Lēmumu Nr. 1/2010 (2), ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2012. gada 31. decembrim ir atļauta muitas nodokļu vai līdzvērtīgu nodevu atmaksa vai daļējs atbrīvojums no tiem.

| (2) | Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par trim gadiem no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas ilgtermiņa attīstības prognozējamību un juridisko noteiktību, nolīguma puses ir vienojušās pagarināt nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas termiņu par trim gadiem no 2013. gada 1. janvāra.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 4. protokols. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza nolīguma 4. protokols.

| (4) | Ņemot vērā to, ka nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikopsms beidzas 2012. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka nolīguma 4. protokola 15. panta 7. punkta piemērošanas laikopsms beidzas 2012. gada 31. decembrī, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, 4. protokola 15. panta 7. punkta pēdējo daļu attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šādu tekstu:

“Šo punktu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim, un to var pārskatīt, savstarpēji vienojoties.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Briselē, 2014. gada 3. oktobrī

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

1

(2)  OV L 248, 22.9.2010., 66. lpp.

2

---

Labojumi

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/46

---

Labojums Komisijas 2014. gada 22. jūlija Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1014/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 attiecībā uz tādu darbību kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saturu un uzbūvi, kas tiek finansētas no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 283, 2014. gada 27. septembris
  )

16. lappusē pielikuma II daļas “Iznākuma rādītāji” iedaļā “4. Savienības prioritāte – nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana (projektu skaits, izņemot Nr. 1)”:

tekstu:

| “1. | Īstenoto vietējās attīstības stratēģiju skaits.” |
| --- | --- |

“1.

Īstenoto vietējās attīstības stratēģiju skaits.”

lasīt šādi:

| “1. | Atlasīto vietējās attīstības stratēģiju skaits.” |
| --- | --- |

“1.

Atlasīto vietējās attīstības stratēģiju skaits.”

17. lappusē pielikuma III daļas “Rezultātu rādītāji” iedaļā “1. Savienības prioritāte – veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību”:

tekstu:

| “5. | Izmaiņas degvielas patēriņa efektivitātē nozvejas gūšanā (litri degvielas/izkrautās nozvejas vērtība EUR).” |
| --- | --- |

“5.

Izmaiņas degvielas patēriņa efektivitātē nozvejas gūšanā (litri degvielas/izkrautās nozvejas vērtība EUR).”

lasīt šādi:

| “5. | Izmaiņas degvielas patēriņa efektivitātē nozvejas gūšanā (litri degvielas/izkrautās nozvejas tonnas).” |
| --- | --- |

“5.

Izmaiņas degvielas patēriņa efektivitātē nozvejas gūšanā (litri degvielas/izkrautās nozvejas tonnas).”

19. lappusē pielikuma III daļas “Iznākuma rādītāji” iedaļā “4. Savienības prioritāte – nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana”:

tekstu:

| “1. | Akvakultūras nozarē radītā nodarbinātība (FTE).” |
| --- | --- |

“1.

Akvakultūras nozarē radītā nodarbinātība (FTE).”

lasīt šādi:

| “1. | Radītā nodarbinātība (FTE).” |
| --- | --- |

“1.

Radītā nodarbinātība (FTE).”

19. lappusē pielikuma III daļas “Iznākuma rādītāji” iedaļā “4. Savienības prioritāte – nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana”:

tekstu:

| “2. | Akvakultūras nozarē saglabātā nodarbinātība (FTE).” |
| --- | --- |

“2.

Akvakultūras nozarē saglabātā nodarbinātība (FTE).”

lasīt šādi:

| “2. | Saglabātā nodarbinātība (FTE).” |
| --- | --- |

“2.

Saglabātā nodarbinātība (FTE).”

---

| 3.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/46

---

Labojums Padomes Direktīvā 2009/158/EK (2009. gada 30. novembris) par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 343, 2009. gada 22. decembris
  )

Visā direktīvā terminu “ganāmpulks” aizstāj ar terminu “saime” attiecīgā dzimtē, skaitlī un locījumā.

---