# Europeiska unionens C 442/10 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 442 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången10 december 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 442

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången10 december 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2014/C 442/01 | Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga granskningar 2013 av EU:s byråer och andra organ | 1 |
| 2014/C 442/02 | Rapport om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillståndsmyndigheter för budgetåret 2013, med byråns svar | 18 |
| 2014/C 442/03 | Rapport om årsredovisningen för byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2013, med byråns svar | 28 |
| 2014/C 442/04 | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2013 med centrumets svar | 35 |
| 2014/C 442/05 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2013, med centrumets svar | 42 |
| 2014/C 442/06 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2013, med akademins svar | 51 |
| 2014/C 442/07 | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2013, med myndighetens svar | 61 |
| 2014/C 442/08 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar | 67 |
| 2014/C 442/09 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2013 med genomförandeorganets svar | 74 |
| 2014/C 442/10 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar | 83 |
| 2014/C 442/11 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar | 93 |
| 2014/C 442/12 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2013, med stödkontorets svar | 102 |
| 2014/C 442/13 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar | 112 |
| 2014/C 442/14 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2013, med centrumets svar | 123 |
| 2014/C 442/15 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar | 132 |
| 2014/C 442/16 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar | 144 |
| 2014/C 442/17 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar | 152 |
| 2014/C 442/18 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2013 med myndighetens svar | 160 |
| 2014/C 442/19 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2013, med institutets svar | 167 |
| 2014/C 442/20 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar | 174 |
| 2014/C 442/21 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2013, med institutets svar | 184 |
| 2014/C 442/22 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar | 193 |
| 2014/C 442/23 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2013, med centrumets svar | 201 |
| 2014/C 442/24 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar | 210 |
| 2014/C 442/25 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar | 217 |
| 2014/C 442/26 | Rapport om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2013 med fondens svar | 228 |
| 2014/C 442/27 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2013 med byråns svar | 232 |
| 2014/C 442/28 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar | 240 |
| 2014/C 442/29 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar | 247 |
| 2014/C 442/30 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2013, med stiftelsens svar | 260 |
| 2014/C 442/31 | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2013, med byråns svar | 267 |
| 2014/C 442/32 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2013, med institutets svar | 275 |
| 2014/C 442/33 | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2013, med Eurojusts svar | 282 |
| 2014/C 442/34 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar | 290 |
| 2014/C 442/35 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2013, med byråns svar | 301 |
| 2014/C 442/36 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2013, med byråns svar | 308 |
| 2014/C 442/37 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2013 med byråns svar | 318 |
| 2014/C 442/38 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2013 med byråns svar | 326 |
| 2014/C 442/39 | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2013, med kontorets svar | 332 |
| 2014/C 442/40 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar | 340 |
| 2014/C 442/41 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar | 351 |
| 2014/C 442/42 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar | 358 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2014/C 442/01

Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga granskningar 2013 av EU:s byråer och andra organ

1

2014/C 442/02

Rapport om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillståndsmyndigheter för budgetåret 2013, med byråns svar

18

2014/C 442/03

Rapport om årsredovisningen för byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2013, med byråns svar

28

2014/C 442/04

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2013 med centrumets svar

35

2014/C 442/05

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2013, med centrumets svar

42

2014/C 442/06

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2013, med akademins svar

51

2014/C 442/07

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2013, med myndighetens svar

61

2014/C 442/08

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

67

2014/C 442/09

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2013 med genomförandeorganets svar

74

2014/C 442/10

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

83

2014/C 442/11

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar

93

2014/C 442/12

Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2013, med stödkontorets svar

102

2014/C 442/13

Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

112

2014/C 442/14

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2013, med centrumets svar

123

2014/C 442/15

Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

132

2014/C 442/16

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

144

2014/C 442/17

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

152

2014/C 442/18

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2013 med myndighetens svar

160

2014/C 442/19

Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2013, med institutets svar

167

2014/C 442/20

Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar

174

2014/C 442/21

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2013, med institutets svar

184

2014/C 442/22

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

193

2014/C 442/23

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2013, med centrumets svar

201

2014/C 442/24

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

210

2014/C 442/25

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar

217

2014/C 442/26

Rapport om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2013 med fondens svar

228

2014/C 442/27

Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2013 med byråns svar

232

2014/C 442/28

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

240

2014/C 442/29

Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar

247

2014/C 442/30

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2013, med stiftelsens svar

260

2014/C 442/31

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2013, med byråns svar

267

2014/C 442/32

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2013, med institutets svar

275

2014/C 442/33

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2013, med Eurojusts svar

282

2014/C 442/34

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

290

2014/C 442/35

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2013, med byråns svar

301

2014/C 442/36

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2013, med byråns svar

308

2014/C 442/37

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2013 med byråns svar

318

2014/C 442/38

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2013 med byråns svar

326

2014/C 442/39

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2013, med kontorets svar

332

2014/C 442/40

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

340

2014/C 442/41

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

351

2014/C 442/42

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

358

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/1

---

Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga granskningar 2013 av EU:s byråer och andra organ

(2014/C 442/01)

INNEHÅLL

| | Punkt | Sida |
| --- | --- | --- |
| Inledning | 1–5 | 2 |
| Information till stöd för revisionsrättens uttalanden | 6 | 2 |
| Granskningsresultat | 7–20 | 2 |
| Uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet | 7–8 | 2 |
| Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna | 9–11 | 3 |
| Kommentarer som inte påverkar revisionsrättens uttalanden | 12–20 | 3 |
| Kommentarer om räkenskapernas tillförlitlighet | 14 | 4 |
| Kommentarer om transaktionernas laglighet och korrekthet | 15 | 4 |
| Kommentarer om internkontroller | 16 | 4 |
| Kommentarer om budgetgenomförandet | 17–18 | 4 |
| Övriga kommentarer | 19 | 4 |
| Uppföljning av tidigare års kommentarer | 20 | 4 |
| Slutsatser | 21–23 | 4 |
| BILAGA I – | Byråernas inkomster (budgetprognoser, fastställda rättigheter och mottagna belopp) och tjänsteförteckningar |

Punkt

Sida

Inledning

1–5

2

Information till stöd för revisionsrättens uttalanden

6

2

Granskningsresultat

7–20

2

Uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet

7–8

2

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

9–11

3

Kommentarer som inte påverkar revisionsrättens uttalanden

12–20

3

Kommentarer om räkenskapernas tillförlitlighet

14

4

Kommentarer om transaktionernas laglighet och korrekthet

15

4

Kommentarer om internkontroller

16

4

Kommentarer om budgetgenomförandet

17–18

4

Övriga kommentarer

19

4

Uppföljning av tidigare års kommentarer

20

4

Slutsatser

21–23

4

BILAGA I –

Byråernas inkomster (budgetprognoser, fastställda rättigheter och mottagna belopp) och tjänsteförteckningar

6

| BILAGA II – | Revisionsrättens kommentarer 2013 som inte påverkar uttalandet |
| --- | --- |

BILAGA II –

Revisionsrättens kommentarer 2013 som inte påverkar uttalandet

11

| BILAGA III – | Uppföljning av öppna kommentarer från 2011 och 2012 som inte påverkar revisionsrättens uttalanden |
| --- | --- |

BILAGA III –

Uppföljning av öppna kommentarer från 2011 och 2012 som inte påverkar revisionsrättens uttalanden

15

INLEDNING

| 1. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat årsredovisningarna (1) för det budgetår som slutade den 31 december 2013 och lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna för 32 decentraliserade byråer (2), sex genomförandeorgan, Euratoms försörjningsbyrå (Euratom), Europeiska institutet för innovation och teknik och Europols pensionsfond (nedan kallade byråerna). Närmare uppgifter om de granskade byråerna, deras budgetar och personal finns i bilaga I. |
| --- | --- |

1.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat årsredovisningarna (1) för det budgetår som slutade den 31 december 2013 och lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna för 32 decentraliserade byråer (2), sex genomförandeorgan, Euratoms försörjningsbyrå (Euratom), Europeiska institutet för innovation och teknik och Europols pensionsfond (nedan kallade byråerna). Närmare uppgifter om de granskade byråerna, deras budgetar och personal finns i bilaga I.

| 2. | Sammanfattningen ger en översikt över resultaten av revisionsrättens årliga granskningar av byråerna när det gäller budgetåret 2013. Syftet är att underlätta analysen och jämförelsen av revisionsrättens 41 särskilda rapporter om byråernas årsredovisningar för 2013. Revisionsrättens uttalanden och kommentarer och byråernas svar finns i de särskilda rapporterna. Sammanfattningen är inte en granskningsrapport eller ett uttalande. |
| --- | --- |

2.

Sammanfattningen ger en översikt över resultaten av revisionsrättens årliga granskningar av byråerna när det gäller budgetåret 2013. Syftet är att underlätta analysen och jämförelsen av revisionsrättens 41 särskilda rapporter om byråernas årsredovisningar för 2013. Revisionsrättens uttalanden och kommentarer och byråernas svar finns i de särskilda rapporterna. Sammanfattningen är inte en granskningsrapport eller ett uttalande.

| 3. | Decentraliserade byråer spelar en viktig roll i genomförandet av EU:s politik, i synnerhet när det gäller tekniska, vetenskapliga, operativa och/eller reglerande uppgifter. Syftet med dem är att kommissionen ska kunna koncentrera sig på att fatta politiska beslut och stärka samarbetet mellan EU och nationella regeringar genom att samla teknisk och specialiserad sakkunskap från båda sidor. Byråerna finns i hela EU. Genomförandeorganen hjälper kommissionen att genomföra EU:s utgiftsprogram. De inrättas för en fastställd period och finns på samma plats som kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Decentraliserade byråer spelar en viktig roll i genomförandet av EU:s politik, i synnerhet när det gäller tekniska, vetenskapliga, operativa och/eller reglerande uppgifter. Syftet med dem är att kommissionen ska kunna koncentrera sig på att fatta politiska beslut och stärka samarbetet mellan EU och nationella regeringar genom att samla teknisk och specialiserad sakkunskap från båda sidor. Byråerna finns i hela EU. Genomförandeorganen hjälper kommissionen att genomföra EU:s utgiftsprogram. De inrättas för en fastställd period och finns på samma plats som kommissionen.

| 4. | Byråernas budget för 2013 uppgick till omkring 2 miljarder euro (2012: 1,6 miljarder euro), dvs. omkring 1,4 % av EU:s allmänna budget (2012: 1,2 %). Cirka 1 miljard euro är bidrag från kommissionen och resten är inkomster från avgifter och andra källor. Byråerna har omkring 6  500 fast och tillfälligt anställda (2012: 6  100), dvs. 14 % (2012: 13 %) av det totala antal EU-tjänstemän som beviljas i EU:s allmänna budget (tjänsteförteckningen). Därutöver arbetar omkring 2  900 övriga anställda för byråerna (kontraktsanställda eller utstationerad personal). |
| --- | --- |

4.

Byråernas budget för 2013 uppgick till omkring 2 miljarder euro (2012: 1,6 miljarder euro), dvs. omkring 1,4 % av EU:s allmänna budget (2012: 1,2 %). Cirka 1 miljard euro är bidrag från kommissionen och resten är inkomster från avgifter och andra källor. Byråerna har omkring 6  500 fast och tillfälligt anställda (2012: 6  100), dvs. 14 % (2012: 13 %) av det totala antal EU-tjänstemän som beviljas i EU:s allmänna budget (tjänsteförteckningen). Därutöver arbetar omkring 2  900 övriga anställda för byråerna (kontraktsanställda eller utstationerad personal).

| 5. | Den finansiella risken avseende byråerna är visserligen relativt låg jämfört med den totala EU-budgeten, men anseenderisken för EU är hög – byråerna är mycket synliga i medlemsstaterna och har stort inflytande på politik och beslutsfattande och programgenomförande på områden som är av grundläggande betydelse för Europas medborgare, det vill säga hälsa, säkerhet, trygghet, frihet och rättvisa. |
| --- | --- |

5.

Den finansiella risken avseende byråerna är visserligen relativt låg jämfört med den totala EU-budgeten, men anseenderisken för EU är hög – byråerna är mycket synliga i medlemsstaterna och har stort inflytande på politik och beslutsfattande och programgenomförande på områden som är av grundläggande betydelse för Europas medborgare, det vill säga hälsa, säkerhet, trygghet, frihet och rättvisa.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSRÄTTENS UTTALANDEN

| 6. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av byråernas internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. För bedömningen av särskilda risker lade vi vid granskningen 2013 särskild vikt vid lagligheten och korrektheten i bidragstransaktioner (vid de elva berörda byråerna, se bilaga II) och tillhörande internkontroller. Granskningen av rekryteringsförfaranden inriktades på en uppföljning av tidigare års resultat. |
| --- | --- |

6.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av byråernas internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. För bedömningen av särskilda risker lade vi vid granskningen 2013 särskild vikt vid lagligheten och korrektheten i bidragstransaktioner (vid de elva berörda byråerna, se bilaga II) och tillhörande internkontroller. Granskningen av rekryteringsförfaranden inriktades på en uppföljning av tidigare års resultat.

GRANSKNINGSRESULTAT

Uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet

| 7. | Årsredovisningarna för alla byråer ger i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av deras finansiella ställning per den 31 december 2013 och av deras finansiella resultat och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i de tillämpliga budgetförordningarna och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

7.

Årsredovisningarna för alla byråer ger i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av deras finansiella ställning per den 31 december 2013 och av deras finansiella resultat och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i de tillämpliga budgetförordningarna och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

| 8. | Utan att det påverkar uttalandet om eu-LISA uppmärksammar revisionsrätten genom en upplysning av särskild betydelse (3) värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av dessa system fördes över till byrån från kommissionen i maj 2013 genom en transaktion utan direkt motsvarande motprestation och är byråns huvuduppgift. Eftersom det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för systemen bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut. Värdena gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling. |
| --- | --- |

8.

Utan att det påverkar uttalandet om eu-LISA uppmärksammar revisionsrätten genom en upplysning av särskild betydelse (3) värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av dessa system fördes över till byrån från kommissionen i maj 2013 genom en transaktion utan direkt motsvarande motprestation och är byråns huvuduppgift. Eftersom det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för systemen bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut. Värdena gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Liksom förra året var revisionsrättens slutsats att de transaktioner som låg till grund för årsredovisningarna för det år som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden var lagliga och korrekta för alla byråer utom Europeiska institutet för innovation och teknik och Frontex (Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser). |
| --- | --- |

9.

Liksom förra året var revisionsrättens slutsats att de transaktioner som låg till grund för årsredovisningarna för det år som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden var lagliga och korrekta för alla byråer utom Europeiska institutet för innovation och teknik och Frontex (Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser).

| 10. | Ett uttalande med reservation (4) gjordes för Europeiska institutet för innovation och teknik. Trots att institutets för- och efterhandskontroller förbättrats ytterligare konstaterade revisionsrätten att det fanns väsentliga men inte avgörande fel som gällde bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet och upphandlingar. |
| --- | --- |

10.

Ett uttalande med reservation (4) gjordes för Europeiska institutet för innovation och teknik. Trots att institutets för- och efterhandskontroller förbättrats ytterligare konstaterade revisionsrätten att det fanns väsentliga men inte avgörande fel som gällde bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet och upphandlingar.

| 11. | Revisionsrätten gjorde även ett uttalande med reservation om Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex). Det finns ännu inte tillräckliga revisionsbevis om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Trots att ett mer omfattande system med förhandskontroller infördes för bidragsöverenskommelser som hade undertecknats efter juni 2013 var de flesta transaktionerna 2013 en följd av bidragsöverenskommelser som hade undertecknats före det. De möjliga effekterna är väsentliga men inte längre av avgörande betydelse, vilket var fallet förra året (5). |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten gjorde även ett uttalande med reservation om Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex). Det finns ännu inte tillräckliga revisionsbevis om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Trots att ett mer omfattande system med förhandskontroller infördes för bidragsöverenskommelser som hade undertecknats efter juni 2013 var de flesta transaktionerna 2013 en följd av bidragsöverenskommelser som hade undertecknats före det. De möjliga effekterna är väsentliga men inte längre av avgörande betydelse, vilket var fallet förra året (5).

Kommentarer som inte påverkar revisionsrättens uttalanden

| 12. | Utan att uttalandena påverkades lämnade vi totalt 97 (2012: 123) kommentarer om 35 byråer där vi lyfte fram viktiga frågor och pekade på sådant som kan förbättras. Kommentarer lämnades om räkenskapernas tillförlitlighet, transaktionernas laglighet och korrekthet, internkontroller, budgetgenomförandet och andra frågor, som sund ekonomisk förvaltning. Eftersom rekryteringsförfarandena har granskats i detalj under flera år var granskningen 2013 en uppföljning av tidigare års resultat på detta område (vilket förklarar minskningen av antalet kommentarer) (6). |
| --- | --- |

12.

Utan att uttalandena påverkades lämnade vi totalt 97 (2012: 123) kommentarer om 35 byråer där vi lyfte fram viktiga frågor och pekade på sådant som kan förbättras. Kommentarer lämnades om räkenskapernas tillförlitlighet, transaktionernas laglighet och korrekthet, internkontroller, budgetgenomförandet och andra frågor, som sund ekonomisk förvaltning. Eftersom rekryteringsförfarandena har granskats i detalj under flera år var granskningen 2013 en uppföljning av tidigare års resultat på detta område (vilket förklarar minskningen av antalet kommentarer) (6).

Diagram 1

Antalet kommentarer per rubrik

Källa: Särskilda årsrapporter om byråernas årsredovisningar för 2013.

| 13. | En översikt över de kommentarer som lämnats om varje byrå finns i bilaga II. En sammanfattning av de vanligaste kommentarerna finns nedan. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de kommentarer som lämnats om varje byrå finns i bilaga II. En sammanfattning av de vanligaste kommentarerna finns nedan.

Kommentarer om räkenskapernas tillförlitlighet

| 14. | Revisionsrätten lämnade fyra kommentarer om fyra byråer som gällde brister i den periodiserade redovisningen, fullständigheten i bokslutskommentarer och noter, redovisningen av anläggningstillgångar och avstämningen av leverantörernas uppgifter vid årets slut. (Förra året handlade fem av de sju kommentarerna om icke validerade redovisningssystem som sedan dess har validerats av byråernas redovisningsansvariga.) |
| --- | --- |

14.

Revisionsrätten lämnade fyra kommentarer om fyra byråer som gällde brister i den periodiserade redovisningen, fullständigheten i bokslutskommentarer och noter, redovisningen av anläggningstillgångar och avstämningen av leverantörernas uppgifter vid årets slut. (Förra året handlade fem av de sju kommentarerna om icke validerade redovisningssystem som sedan dess har validerats av byråernas redovisningsansvariga.)

Kommentarer om transaktionernas laglighet och korrekthet

| 15. | De sju kommentarerna gäller sju byråer. Sex av kommentarerna handlar om brister i upphandlingsförfaranden som påverkar insynen i förfaranden för att lägga ut arbete på entreprenad, överensstämmelsen mellan meddelandet om kontrakt och kravspecifikationen, en konsekvent tillämpning av stöd- och urvalskriterier och förlängningen av ramkontrakt. Förra året lämnades samma antal kommentarer om upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

15.

De sju kommentarerna gäller sju byråer. Sex av kommentarerna handlar om brister i upphandlingsförfaranden som påverkar insynen i förfaranden för att lägga ut arbete på entreprenad, överensstämmelsen mellan meddelandet om kontrakt och kravspecifikationen, en konsekvent tillämpning av stöd- och urvalskriterier och förlängningen av ramkontrakt. Förra året lämnades samma antal kommentarer om upphandlingsförfaranden.

Kommentarer om internkontroller

| 16. | De 17 kommentarerna (2012: 34) berör tio byråer (2012: 22). I fyra fall (2012: fem) gällde de brister i genomförandet av normer för internkontroll, antingen på grund av att normerna inte hade antagits vid årets slut eller att de hade antagits men endast delvis genomförts, eller att korrigerande åtgärder fortfarande pågick. En positiv utveckling är minskningen av kommentarerna om förvaltningen av anläggningstillgångar (från sju 2012 till två 2013) och förvaltningen av bidrag (från fem 2012 till två 2013). |
| --- | --- |

16.

De 17 kommentarerna (2012: 34) berör tio byråer (2012: 22). I fyra fall (2012: fem) gällde de brister i genomförandet av normer för internkontroll, antingen på grund av att normerna inte hade antagits vid årets slut eller att de hade antagits men endast delvis genomförts, eller att korrigerande åtgärder fortfarande pågick. En positiv utveckling är minskningen av kommentarerna om förvaltningen av anläggningstillgångar (från sju 2012 till två 2013) och förvaltningen av bidrag (från fem 2012 till två 2013).

Kommentarer om budgetgenomförandet

| 17. | Den vanligaste kommentaren om detta område gäller en hög andel överföringar av gjorda åtaganden som lämnades om 24 (2012: 26) byråer. Även om en hög andel överföringar i regel anses strida mot principen om budgetens ettårighet och kan tyda på brister i planeringen och genomförandet av budgeten var den ofta ett resultat av händelser som (delvis) låg utanför byråernas kontroll (t.ex. att fakturor eller kostnadsredovisningar inte hade mottagits före årets slut) eller som motiverades av att insatserna, upphandlingsförfarandena eller projekten var fleråriga till sin karaktär. |
| --- | --- |

17.

Den vanligaste kommentaren om detta område gäller en hög andel överföringar av gjorda åtaganden som lämnades om 24 (2012: 26) byråer. Även om en hög andel överföringar i regel anses strida mot principen om budgetens ettårighet och kan tyda på brister i planeringen och genomförandet av budgeten var den ofta ett resultat av händelser som (delvis) låg utanför byråernas kontroll (t.ex. att fakturor eller kostnadsredovisningar inte hade mottagits före årets slut) eller som motiverades av att insatserna, upphandlingsförfarandena eller projekten var fleråriga till sin karaktär.

| 18. | I sju fall (2012: nio) noterades att många överföringar från tidigare år hade förfallit. Det tyder på att anslagen hade förts över på grundval av överskattade behov eller på annat sätt inte var motiverade. |
| --- | --- |

18.

I sju fall (2012: nio) noterades att många överföringar från tidigare år hade förfallit. Det tyder på att anslagen hade förts över på grundval av överskattade behov eller på annat sätt inte var motiverade.

Övriga kommentarer

| 19. | 22 (2012: 27) övriga kommentarer gällde 15 byråer (2012: 20). Sex handlade om att det saknades överenskommelser om säte med byråernas värdländer och elva om aspekter av sund ekonomisk förvaltning, till exempel följande:






  — | Nivån på de ersättningar för beredskapstjänstgöring som betalats. |
| --- | --- | --- |

19.

22 (2012: 27) övriga kommentarer gällde 15 byråer (2012: 20). Sex handlade om att det saknades överenskommelser om säte med byråernas värdländer och elva om aspekter av sund ekonomisk förvaltning, till exempel följande:

—

Nivån på de ersättningar för beredskapstjänstgöring som betalats.

| — | Byråer med flera kontor (till och med inom samma medlemsstat). De administrativa kostnaderna skulle troligen kunna sänkas om all personal centraliserades. |
| --- | --- |

—

Byråer med flera kontor (till och med inom samma medlemsstat). De administrativa kostnaderna skulle troligen kunna sänkas om all personal centraliserades.

| — | Ett antal byråer hade högre kontantsaldon än vad som motiverades av de operativa behoven (totalt 506 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Ett antal byråer hade högre kontantsaldon än vad som motiverades av de operativa behoven (totalt 506 miljoner euro).

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| 20. | Av bilaga III framgår att när det gäller de 192 kommentarer som var öppna vid utgången av 2012 hade korrigerande åtgärder avslutats i 94 fall, de pågick i 47 fall och hade inte vidtagits i fem fall (inga korrigerande åtgärder krävdes när det gällde 46 kommentarer, främst avseende budgetöverföringar). |
| --- | --- |

20.

Av bilaga III framgår att när det gäller de 192 kommentarer som var öppna vid utgången av 2012 hade korrigerande åtgärder avslutats i 94 fall, de pågick i 47 fall och hade inte vidtagits i fem fall (inga korrigerande åtgärder krävdes när det gällde 46 kommentarer, främst avseende budgetöverföringar).

SLUTSATSER

| 21. | Samtliga byråer utarbetade sin redovisning i enlighet med bestämmelserna i de tillämpliga budgetförordningarna och de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

21.

Samtliga byråer utarbetade sin redovisning i enlighet med bestämmelserna i de tillämpliga budgetförordningarna och de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare.

| 22. | Revisionsrättens slutsats var att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna var lagliga och korrekta för alla byråer utom två. Uttalanden med reservation gjordes om Europeiska institutet för innovation och teknik och om Frontex (framför allt om bidragstransaktioner). |
| --- | --- |

22.

Revisionsrättens slutsats var att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna var lagliga och korrekta för alla byråer utom två. Uttalanden med reservation gjordes om Europeiska institutet för innovation och teknik och om Frontex (framför allt om bidragstransaktioner).

| 23. | Byråerna förbättrade ytterligare sina förfaranden genom att vidta korrigerande åtgärder som svar på revisionsrättens kommentarer från tidigare år. Trots det finns det stort utrymme för förbättringar, vilket framgår av de många kommentarer som lämnats om 2013. |
| --- | --- |

23.

Byråerna förbättrade ytterligare sina förfaranden genom att vidta korrigerande åtgärder som svar på revisionsrättens kommentarer från tidigare år. Trots det finns det stort utrymme för förbättringar, vilket framgår av de många kommentarer som lämnats om 2013.

---

(1)  De består av räkenskaperna och rapporterna om budgetgenomförandet.

(2)  Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området för frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) blev ekonomiskt självbestämmande genom ett beslut av kommissionen den 22 maj 2013 och granskades av revisionsrätten för första gången 2013.

(3)  En upplysning av särskild betydelse används för att rikta läsarnas uppmärksamhet mot ett förhållande som inte redovisas väsentligt felaktigt i räkenskaperna men som är så viktigt att det är grundläggande för användarnas förståelse av räkenskaperna.

(4)  Revisionsrätten gör ett uttalande med reservation när revisorn har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis och drar slutsatsen att felaktigheter eller fall av bristande efterlevnad är väsentliga men inte av avgörande betydelse för årsredovisningen eller de underliggande transaktionerna (vilket beskrivs i punkt 10). Revisionsrätten gör också ett uttalande med reservation när revisorn inte kan inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis som grund för sitt uttalande och de möjliga effekterna på årsredovisningen eller de underliggande transaktionerna är väsentliga men inte av avgörande betydelse (vilket beskrivs i punkt 11).

(5)  Revisionsrätten avstod från att uttala sig om budgetåret 2012.

(6)  För 2013 lämnade revisionsrätten tre kommentarer om rekryteringsförfaranden (2012: 17).

---

BILAGA I

Byråernas inkomster (budgetprognoser, fastställda rättigheter och mottagna belopp) och tjänsteförteckningar

| | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- |
| Byrå | Ansvarigt generaldirektorat | Politikområde | Prognos inkomstbudget (2)


  (miljoner euro) | Ändring av prognosen för inkomstbudget
  2013 jämfört med 2012 | Fastställda fordringar (2)


  (miljoner euro) | Mottagna belopp (2)


  (miljoner euro) | Tjänsteförteckning (3) | Ändring av tjänsteförteckning
  2013 jämfört med 2012 | Prognos inkomstbudget (4)


  (miljoner euro) | Fastställda fordringar (4)


  (miljoner euro) | Mottagna belopp (4)


  (miljoner euro) | Tjänsteförteckning (3) |
| Decentraliserade byråer | | | | | | | | |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten – EMA | SANCO | Hälso- och konsumentfrågor | 252 | 14 % | 269 | 240 | 611 | 4 % | 222 | 254 | 224 | 590 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) – KHIM | MARKT | Inre marknaden och tjänster | 418 | -3 % | 189 | 189 | 861 | 11 % | 429 | 176 | 176 | 775 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet – Easa | MOVE | Transport och rörlighet | 151 | 1 % | 125 | 125 | 692 | 9 % | 150 | 116 | 115 | 634 |
| Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser – Frontex | HOME | Inrikes frågor | 94 | 4 % | 92 | 92 | 153 | 7 % | 90 | 76 | 76 | 143 |
| Europeiska polisbyrån – Europol | HOME | Inrikes frågor | 83 | -1 % | 83 | 83 | 457 | 0 % | 84 | 83 | 83 | 457 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet – Efsa | SANCO | Hälso- och konsumentfrågor | 76 | -1 % | 76 | 76 | 351 | -1 % | 77 | 77 | 77 | 355 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån – Emsa | MOVE | Transport och rörlighet | 57 | -3 % | 58 | 56 | 213 | 0 % | 59 | 54 | 53 | 213 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar – ECDC | SANCO | Hälso- och konsumentfrågor | 58 | 0 % | 59 | 59 | 198 | -1 % | 58 | 58 | 58 | 200 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ – CdT | DGT | Översättning | 52 | 8 % | 54 | 50 | 206 | -6 % | 48 | 49 | 45 | 220 |
| Europeiska miljöbyrån – EEA | ENV | Miljö | 49 | 17 % | 63 | 63 | 138 | 1 % | 42 | 52 | 51 | 136 |
| Europeiska enheten för rättsligt samarbete – Eurojust | JUST | Rättsliga frågor | 32 | -3 % | 32 | 32 | 213 | 0 % | 33 | 33 | 33 | 213 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten – Echa | ENTR | Konkurrens | 99 | 200 % | 98 | 98 | 503 | 7 % | 33 | 35 | 35 | 470 |
| Europeiska järnvägsbyrån – ERA | MOVE | Transport och rörlighet | 26 | 0 % | 26 | 26 | 143 | -1 % | 26 | 26 | 26 | 144 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter – FRA | JUST | Rättsliga frågor | 22 | 5 % | 22 | 22 | 78 | 4 % | 21 | 21 | 21 | 75 |
| Europeiska bankmyndigheten – EBA | MARKT | Inre marknaden och tjänster | 26 | 24 % | 26 | 26 | 93 | 37 % | 21 | 19 | 19 | 68 |
| Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor – Eurofound | EMPL | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 21 | 0 % | 21 | 21 | 101 | 0 % | 21 | 21 | 21 | 101 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen – ETF | EAC | Utbildning och kultur | 20 | -5 % | 22 | 22 | 96 | 0 % | 21 | 20 | 20 | 96 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten – Esma | MARKT | Inre marknaden och tjänster | 28 | 40 % | 30 | 30 | 121 | 61 % | 20 | 19 | 19 | 75 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning – Cedefop | EAC | Utbildning och kultur | 19 | 0 % | 18 | 18 | 100 | -1 % | 19 | 20 | 20 | 101 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten – Eiopa | MARKT | Inre marknaden och tjänster | 19 | 19 % | 18 | 18 | 80 | 16 % | 16 | 14 | 14 | 69 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk – ECNN | HOME | Inrikes frågor | 16 | 0 % | 16 | 16 | 84 | 0 % | 16 | 16 | 16 | 84 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån – EU-Osha | EMPL | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 15 | 0 % | 16 | 16 | 44 | 0 % | 15 | 15 | 15 | 44 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet – CPVO | SANCO | Hälso- och konsumentfrågor | 14 | 8 % | 13 | 13 | 48 | 4 % | 13 | 13 | 13 | 46 |
| Europeiska byrån för GNSS – GSA | ENTR | Konkurrens | 14 | 8 % | 54 | 54 | 77 | 75 % | 13 | 21 | 21 | 44 |
| Europeiska fiskerikontrollbyrån – EFCA | MARE | Havsfrågor och fiske | 9 | -10 % | 9 | 9 | 54 | 0 % | 10 | 10 | 10 | 54 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | JUST | Rättsliga frågor | 7 | -13 % | 8 | 8 | 30 | 0 % | 8 | 8 | 8 | 30 |
| Europeiska polisakademin – Cepol | HOME | Inrikes frågor | 8 | 0 % | 9 | 9 | 28 | 0 % | 8 | 9 | 9 | 28 |
| Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet – Enisa | CONNECT | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 10 | 25 % | 10 | 9 | 47 | 0 % | 8 | 8 | 8 | 47 |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter – Acer | ENER | Energi | 12 | 71 % | 12 | 12 | 49 | 14 % | 7 | 7 | 7 | 43 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor – Easo | HOME | Inrikes frågor | 11 | 57 % | 10 | 10 | 45 | 18 % | 7 | 2 | 2 | 38 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation – Berec | CONNECT | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 4 | 33 % | 4 | 4 | 16 | 0 % | 3 | 3 | 3 | 16 |
| Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa – eu-LISA | HOME | Inrikes frågor | 34 | | 19 | 19 | 120 | ekonomiskt självbestämmande sedan 2013 | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Genomförandeorgan | | | | | | | | | | | | |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur – Eacea | EAC | Utbildning och kultur | 51 | 2 % | 52 | 52 | 105 | 2 % | 50 | 50 | 50 | 103 |
| Genomförandeorganet för forskning – REA | RTD | Forskning och innovation | 47 | 2 % | 47 | 47 | 140 | 9 % | 46 | 47 | 47 | 128 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet – Ercea | RTD | Forskning och innovation | 40 | 3 % | 40 | 40 | 100 | 0 % | 39 | 39 | 39 | 100 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation – Eaci | ENER | Energi | 16 | 0 % | 16 | 16 | 37 | 0 % | 16 | 17 | 17 | 37 |
| Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet – TEN-TEA | MOVE | Transport och rörlighet | 10 | 0 % | 10 | 10 | 33 | 0 % | 10 | 10 | 10 | 33 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor – EAHC | SANCO | Hälso- och konsumentfrågor | 7 | 0 % | 7 | 7 | 12 | 0 % | 7 | 7 | 7 | 12 |
| Övriga organ | | | | | | | | | | | | |
| Europeiska institutet för innovation och teknik – EIT | EAC | Utbildning och kultur | 99 | 27 % | 97 | 97 | 34 | 21 % | 78 | 77 | 77 | 28 |
| Euratoms försörjningsbyrå (1) – Euratom | ENER & RTD | Energi & Forskning och innovation | 0,1 | 0 % | 0,1 | 0,1 | 25 | 0 % | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 |
| Europols pensionsfond – EPF | HOME | Administrativa utgifter för Europol | e.t. | | e.t. | e.t. | e.t. | | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. |
| Totalt | | | 2  026 | 10 % | 1  830 | 1  794 | 6  536 | 8 % | 1  844 | 1  582 | 1  545 | 6  075 |
| | | 2013 | 2012 |
| | Kommissionens bidrag är en del av byråernas inkomster: | | 51,9 % | 64,0 % |
| | Byråernas budgeterade inkomstbudget jämfört med EU:s allmänna budget: | | 1,4 % | 1,4 % |
| | Byråernas anställda enligt tjänsteförteckningarna jämfört med totalt antal anställda enligt EU:s allmänna budget: | | 14,0 % | 13,1 % |

2013

2012

Byrå

Ansvarigt generaldirektorat

Politikområde

Prognos inkomstbudget (2)

(miljoner euro)

Ändring av prognosen för inkomstbudget

2013 jämfört med 2012

Fastställda fordringar (2)

(miljoner euro)

Mottagna belopp (2)

(miljoner euro)

Tjänsteförteckning (3)

Ändring av tjänsteförteckning

2013 jämfört med 2012

Prognos inkomstbudget (4)

(miljoner euro)

Fastställda fordringar (4)

(miljoner euro)

Mottagna belopp (4)

(miljoner euro)

Tjänsteförteckning (3)

Decentraliserade byråer

Europeiska läkemedelsmyndigheten – EMA

SANCO

Hälso- och konsumentfrågor

252

14 %

269

240

611

4 %

222

254

224

590

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) – KHIM

MARKT

Inre marknaden och tjänster

418

-3 %

189

189

861

11 %

429

176

176

775

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet – Easa

MOVE

Transport och rörlighet

151

1 %

125

125

692

9 %

150

116

115

634

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser – Frontex

HOME

Inrikes frågor

94

4 %

92

92

153

7 %

90

76

76

143

Europeiska polisbyrån – Europol

HOME

Inrikes frågor

83

-1 %

83

83

457

0 %

84

83

83

457

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet – Efsa

SANCO

Hälso- och konsumentfrågor

76

-1 %

76

76

351

-1 %

77

77

77

355

Europeiska sjösäkerhetsbyrån – Emsa

MOVE

Transport och rörlighet

57

-3 %

58

56

213

0 %

59

54

53

213

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar – ECDC

SANCO

Hälso- och konsumentfrågor

58

0 %

59

59

198

-1 %

58

58

58

200

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ – CdT

DGT

Översättning

52

8 %

54

50

206

-6 %

48

49

45

220

Europeiska miljöbyrån – EEA

ENV

Miljö

49

17 %

63

63

138

1 %

42

52

51

136

Europeiska enheten för rättsligt samarbete – Eurojust

JUST

Rättsliga frågor

32

-3 %

32

32

213

0 %

33

33

33

213

Europeiska kemikaliemyndigheten – Echa

ENTR

Konkurrens

99

200 %

98

98

503

7 %

33

35

35

470

Europeiska järnvägsbyrån – ERA

MOVE

Transport och rörlighet

26

0 %

26

26

143

-1 %

26

26

26

144

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter – FRA

JUST

Rättsliga frågor

22

5 %

22

22

78

4 %

21

21

21

75

Europeiska bankmyndigheten – EBA

MARKT

Inre marknaden och tjänster

26

24 %

26

26

93

37 %

21

19

19

68

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor – Eurofound

EMPL

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

21

0 %

21

21

101

0 %

21

21

21

101

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen – ETF

EAC

Utbildning och kultur

20

-5 %

22

22

96

0 %

21

20

20

96

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten – Esma

MARKT

Inre marknaden och tjänster

28

40 %

30

30

121

61 %

20

19

19

75

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning – Cedefop

EAC

Utbildning och kultur

19

0 %

18

18

100

-1 %

19

20

20

101

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten – Eiopa

MARKT

Inre marknaden och tjänster

19

19 %

18

18

80

16 %

16

14

14

69

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk – ECNN

HOME

Inrikes frågor

16

0 %

16

16

84

0 %

16

16

16

84

Europeiska arbetsmiljöbyrån – EU-Osha

EMPL

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

15

0 %

16

16

44

0 %

15

15

15

44

Gemenskapens växtsortsmyndighet – CPVO

SANCO

Hälso- och konsumentfrågor

14

8 %

13

13

48

4 %

13

13

13

46

Europeiska byrån för GNSS – GSA

ENTR

Konkurrens

14

8 %

54

54

77

75 %

13

21

21

44

Europeiska fiskerikontrollbyrån – EFCA

MARE

Havsfrågor och fiske

9

-10 %

9

9

54

0 %

10

10

10

54

Europeiska jämställdhetsinstitutet

JUST

Rättsliga frågor

7

-13 %

8

8

30

0 %

8

8

8

30

Europeiska polisakademin – Cepol

HOME

Inrikes frågor

8

0 %

9

9

28

0 %

8

9

9

28

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet – Enisa

CONNECT

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

10

25 %

10

9

47

0 %

8

8

8

47

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter – Acer

ENER

Energi

12

71 %

12

12

49

14 %

7

7

7

43

Europeiska stödkontoret för asylfrågor – Easo

HOME

Inrikes frågor

11

57 %

10

10

45

18 %

7

2

2

38

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation – Berec

CONNECT

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

4

33 %

4

4

16

0 %

3

3

3

16

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa – eu-LISA

HOME

Inrikes frågor

34

19

19

120

ekonomiskt självbestämmande sedan 2013

n/a

n/a

n/a

n/a

Genomförandeorgan

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur – Eacea

EAC

Utbildning och kultur

51

2 %

52

52

105

2 %

50

50

50

103

Genomförandeorganet för forskning – REA

RTD

Forskning och innovation

47

2 %

47

47

140

9 %

46

47

47

128

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet – Ercea

RTD

Forskning och innovation

40

3 %

40

40

100

0 %

39

39

39

100

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation – Eaci

ENER

Energi

16

0 %

16

16

37

0 %

16

17

17

37

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet – TEN-TEA

MOVE

Transport och rörlighet

10

0 %

10

10

33

0 %

10

10

10

33

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor – EAHC

SANCO

Hälso- och konsumentfrågor

7

0 %

7

7

12

0 %

7

7

7

12

Övriga organ

Europeiska institutet för innovation och teknik – EIT

EAC

Utbildning och kultur

99

27 %

97

97

34

21 %

78

77

77

28

Euratoms försörjningsbyrå (1) – Euratom

ENER & RTD

Energi & Forskning och innovation

0,1

0 %

0,1

0,1

25

0 %

0,1

0,1

0,1

25

Europols pensionsfond – EPF

HOME

Administrativa utgifter för Europol

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

Totalt

2  026

10 %

1  830

1  794

6  536

8 %

1  844

1  582

1  545

6  075

2013

2012

Kommissionens bidrag är en del av byråernas inkomster:

51,9 %

64,0 %

Byråernas budgeterade inkomstbudget jämfört med EU:s allmänna budget:

1,4 %

1,4 %

Byråernas anställda enligt tjänsteförteckningarna jämfört med totalt antal anställda enligt EU:s allmänna budget:

14,0 %

13,1 %

---

(1)  Euratoms försörjningsbyrå konsolideras inte i EU:s årsredovisning.

(2)  Enligt EU:s preliminära konsoliderade årsredovisning för 2013.

(3)  Endast fast och tillfälligt anställda EU-tjänstemän (AD och AST) i enlighet med tjänsteförteckningen. Därutöver arbetar omkring 2  880 personer för EU-byråerna som tillfälliga eller utstationerade anställda.

(4)  Enligt EU:s slutliga konsoliderade årsredovisning för 2012 (justerad för KHIM).

---

BILAGA II

Revisionsrättens kommentarer 2013 som inte påverkar uttalandet

| | Totalt antal kommentarer | Räkenskapernas tillförlitlighet | Transaktionernas laglighet och korrekthet | Internkontroller | Budgetgenomförande | Övriga kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brister i upphandlingsförfaranden | Övrigt | Normerna för internkontroll inte helt genomförda | Dålig kontroll av anläggningstillgångar/inventering | Dålig kontroll av bidrag | Övrigt | Hög andel överföringar | Hög andel budgetöverföringar | Stor del av överföringarna från 2012 har förfallit | Otillräckliga åtaganden | Övrigt | Rekrytering | Sund ekonomisk förvaltning | Ingen överenskommelse om säte med medlemsstaten | Övrigt |
| 1 | Acer – Ljubljana | 3 | | | | | | | | X | | | | X | | X | | |
| 2 | Berec – Riga | 2 | | | | | | | | | | X | | | | X | | |
| 3 | CdT – Luxemburg | 4 | | X | | | | | X | | | | | | | X | X | |
| 4 | Cedefop – Thessaloniki
   (1) | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | Cepol – Bramshill
   (1) | 3 | | | | | | | | X | | X | | | X | | | |
| 6 | EFCA – Vigo | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 7 | CPVO – Angers | 1 | | | | | | | | | | | X | | | | | |
| 8 | Eacea – Bryssel | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 9 | Eaci – Bryssel | 1 | | | | | | | | | | X | | | | | | |
| 10 | EAHC – Luxemburg | 3 | | | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 11 | Easa – Köln | 3 | | X | | | | | | X | | | | | | | X | |
| 12 | Easo – Valletta
   (1) | 6 | X | | | X | | | X | X | | | | X | X | | | |
| 13 | EBA – London | 2 | | | | | | | | X | | | X | | | | | |
| 14 | ECDC – Stockholm
   (1) | 4 | | X | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 15 | Echa – Helsingfors | 2 | | | | | | | | X | | | | | | | | X |
| 16 | EEA – Köpenhamn
   (1) | 1 | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| 17 | Efsa – Parma
   (1) | 3 | | | | X | | X | X | | | | | | | | | |
| 18 | EIGE – Vilnius | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 19 | Eiopa – Frankfurt | 4 | | | | X | | | XX | X | | | | | | | | |
| 20 | EIT – Budapest
   (1) | 4 | | | X | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 21 | EMA – London | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 22 | ECNN – Lissabon
   (1) | 1 | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 23 | Emsa – Lissabon | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | Enisa – Heraklion | 4 | | | | | | | | X | | | X | | | XX | | |
| 25 | ERA – Valenciennes | 5 | | | | | | | X | | | | | | X | X | X | X |
| 26 | Ercea – Bryssel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 27 | Esma – Paris | 4 | | | | | | | | X | X | | | | | XX | | |
| 28 | ETF – Turin | 1 | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 29 | eu-LISA – Tallinn | 8 | | | | X | X | | | | | | | XXXX | | X | X | |
| 30 | EU-Osha – Bilbao | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 31 | Euratom – Luxemburg | 2 | X | | | | | | X | | | | | | | | | |
| 32 | Eurofound – Dublin | 4 | X | | | | X | | | X | | | | | | | X | |
| 33 | Eurojust – Haag
   (1) | 2 | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 34 | Europol – Haag | 2 | | X | | | | | | X | | | | | | | | |
| 35 | Europols pensionsfond – Haag | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 36 | FRA – Wien | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 37 | Frontex – Warszawa
   (1) | 5 | X | | | | | | | X | X | | | X | | | X | |
| 38 | GSA – Prag
   (1) | 2 | | X | | | | | | X | | | | | | | | |
| 39 | KHIM – Alicante | 3 | | | | | | | | X | | X | | | | X | | |
| 40 | REA – Bryssel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 41 | TEN-TEA – Bryssel | 3 | | | | | | | XX | X | | | | | | | | |
| Delsumma: | 97 | 4 | 6 | 1 | 4 | 2 | 2 | 9 | 24 | 3 | 7 | 6 | 7 | 3 | 11 | 6 | 2 |
| Totalt: | 4 | 7 | 17 | 47 | 22 |
| | | 4 % | 7 % | 18 % | 48 % | 23 % |

Totalt antal kommentarer

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas laglighet och korrekthet

Internkontroller

Budgetgenomförande

Övriga kommentarer

Brister i upphandlingsförfaranden

Övrigt

Normerna för internkontroll inte helt genomförda

Dålig kontroll av anläggningstillgångar/inventering

Dålig kontroll av bidrag

Övrigt

Hög andel överföringar

Hög andel budgetöverföringar

Stor del av överföringarna från 2012 har förfallit

Otillräckliga åtaganden

Övrigt

Rekrytering

Sund ekonomisk förvaltning

Ingen överenskommelse om säte med medlemsstaten

Övrigt

1

Acer – Ljubljana

3

X

X

X

2

Berec – Riga

2

X

X

3

CdT – Luxemburg

4

X

X

X

X

4

Cedefop – Thessaloniki
   (1)

0

5

Cepol – Bramshill
   (1)

3

X

X

X

6

EFCA – Vigo

1

X

7

CPVO – Angers

1

X

8

Eacea – Bryssel

1

X

9

Eaci – Bryssel

1

X

10

EAHC – Luxemburg

3

X

X

X

11

Easa – Köln

3

X

X

X

12

Easo – Valletta
   (1)

6

X

X

X

X

X

X

13

EBA – London

2

X

X

14

ECDC – Stockholm
   (1)

4

X

X

X

X

15

Echa – Helsingfors

2

X

X

16

EEA – Köpenhamn
   (1)

1

X

17

Efsa – Parma
   (1)

3

X

X

X

18

EIGE – Vilnius

1

X

19

Eiopa – Frankfurt

4

X

XX

X

20

EIT – Budapest
   (1)

4

X

X

X

X

21

EMA – London

0

22

ECNN – Lissabon
   (1)

1

X

23

Emsa – Lissabon

0

24

Enisa – Heraklion

4

X

X

XX

25

ERA – Valenciennes

5

X

X

X

X

X

26

Ercea – Bryssel

0

27

Esma – Paris

4

X

X

XX

28

ETF – Turin

1

X

29

eu-LISA – Tallinn

8

X

X

XXXX

X

X

30

EU-Osha – Bilbao

1

X

31

Euratom – Luxemburg

2

X

X

32

Eurofound – Dublin

4

X

X

X

X

33

Eurojust – Haag
   (1)

2

X

X

34

Europol – Haag

2

X

X

35

Europols pensionsfond – Haag

0

36

FRA – Wien

1

X

37

Frontex – Warszawa
   (1)

5

X

X

X

X

X

38

GSA – Prag
   (1)

2

X

X

39

KHIM – Alicante

3

X

X

X

40

REA – Bryssel

0

41

TEN-TEA – Bryssel

3

XX

X

Delsumma:

97

4

6

1

4

2

2

9

24

3

7

6

7

3

11

6

2

Totalt:

4

7

17

47

22

4 %

7 %

18 %

48 %

23 %

---

(1)  Bidragsförvaltning

---

BILAGA III

Uppföljning av öppna kommentarer från 2011 och 2012 som inte påverkar revisionsrättens uttalanden

| | | Totalt | Har genomförts | Pågår | Har inte genomförts | e.t. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Decentraliserade byråer | | | | | |
| 1 | Europeiska läkemedelsmyndigheten – EMA | 8 | 4 | 1 | | 3 |
| 2 | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) – KHIM | 5 | 2 | | | 3 |
| 3 | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet – Easa | 5 | 3 | | | 2 |
| 4 | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser – Frontex | 10 | 4 | 6 | | |
| 5 | Europeiska polisbyrån – Europol | 14 | 10 | 1 | | 3 |
| 6 | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet – Efsa | 6 | 3 | 1 | | 2 |
| 7 | Europeiska sjösäkerhetsbyrån – Emsa | 6 | 3 | 2 | | 1 |
| 8 | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar – ECDC | 3 | | 1 | | 2 |
| 9 | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ – CdT | 2 | | 2 | | |
| 10 | Europeiska miljöbyrån – EEA | 1 | | 1 | | |
| 11 | Europeiska enheten för rättsligt samarbete – Eurojust | 4 | 2 | 1 | | 1 |
| 12 | Europeiska kemikaliemyndigheten – Echa | 4 | 2 | | | 2 |
| 13 | Europeiska järnvägsbyrån – ERA | 6 | 3 | 3 | | |
| 14 | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter – FRA | 3 | 2 | | | 1 |
| 15 | Europeiska bankmyndigheten – EBA | 7 | 5 | 1 | | 1 |
| 16 | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor – Eurofound | 0 | | | | |
| 17 | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen – ETF | 1 | | | | 1 |
| 18 | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten – Esma | 13 | 4 | 6 | 0 | 3 |
| 19 | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning – Cedefop | 5 | 4 | | | 1 |
| 20 | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten – Eiopa | 6 | 4 | | 1 | 1 |
| 21 | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk – ECNN | 6 | 2 | 4 | 0 | |
| 22 | Europeiska arbetsmiljöbyrån – EU-Osha | 4 | 3 | 1 | | |
| 23 | Gemenskapens växtsortsmyndighet – CPVO | 3 | 1 | 2 | | |
| 24 | Europeiska byrån för GNSS – GSA | 3 | 2 | | | 1 |
| 25 | Europeiska fiskerikontrollbyrån – EFCA | 3 | 2 | | | 1 |
| 26 | Europeiska jämställdhetsinstitutet | 4 | 2 | 2 | | |
| 27 | Europeiska polisakademin – Cepol | 10 | 2 | 4 | 1 | 3 |
| 28 | Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet – Enisa | 2 | 1 | 1 | | |
| 29 | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter – Acer | 7 | 5 | 2 | | |
| 30 | Europeiska stödkontoret för asylfrågor – Easo | 12 | 2 | 1 | 1 | 8 |
| 31 | Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation – Berec | 14 | 11 | 3 | | |
| 32 | Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa – eu-LISA
   (1) | | | | | |
| | Genomförandeorgan | | | | | |
| 33 | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur – Eacea | 1 | | | | 1 |
| 34 | Genomförandeorganet för forskning – REA | 2 | 1 | | | 1 |
| 35 | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet – Ercea | 0 | | | | |
| 36 | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation – Eaci | 2 | 2 | | | |
| 37 | Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet – TEN-TEA | 1 | | | | 1 |
| 38 | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor – Eahc | 3 | | | | 3 |
| | Övriga organ | | | | | |
| 39 | Europeiska institutet för innovation och teknik – EIT | 3 | 2 | 1 | | |
| 40 | Euratoms försörjningsbyrå – Euratom | 2 | 1 | | 1 | |
| 41 | Europols pensionsfond – EPF | 1 | | | 1 | |
| Totalt | 192 | 94 | 47 | 5 | 46 |

Totalt

Har genomförts

Pågår

Har inte genomförts

e.t.

Decentraliserade byråer

1

Europeiska läkemedelsmyndigheten – EMA

8

4

1

3

2

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) – KHIM

5

2

3

3

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet – Easa

5

3

2

4

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser – Frontex

10

4

6

5

Europeiska polisbyrån – Europol

14

10

1

3

6

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet – Efsa

6

3

1

2

7

Europeiska sjösäkerhetsbyrån – Emsa

6

3

2

1

8

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar – ECDC

3

1

2

9

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ – CdT

2

2

10

Europeiska miljöbyrån – EEA

1

1

11

Europeiska enheten för rättsligt samarbete – Eurojust

4

2

1

1

12

Europeiska kemikaliemyndigheten – Echa

4

2

2

13

Europeiska järnvägsbyrån – ERA

6

3

3

14

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter – FRA

3

2

1

15

Europeiska bankmyndigheten – EBA

7

5

1

1

16

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor – Eurofound

0

17

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen – ETF

1

1

18

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten – Esma

13

4

6

0

3

19

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning – Cedefop

5

4

1

20

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten – Eiopa

6

4

1

1

21

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk – ECNN

6

2

4

0

22

Europeiska arbetsmiljöbyrån – EU-Osha

4

3

1

23

Gemenskapens växtsortsmyndighet – CPVO

3

1

2

24

Europeiska byrån för GNSS – GSA

3

2

1

25

Europeiska fiskerikontrollbyrån – EFCA

3

2

1

26

Europeiska jämställdhetsinstitutet

4

2

2

27

Europeiska polisakademin – Cepol

10

2

4

1

3

28

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet – Enisa

2

1

1

29

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter – Acer

7

5

2

30

Europeiska stödkontoret för asylfrågor – Easo

12

2

1

1

8

31

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation – Berec

14

11

3

32

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa – eu-LISA
   (1)

Genomförandeorgan

33

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur – Eacea

1

1

34

Genomförandeorganet för forskning – REA

2

1

1

35

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet – Ercea

0

36

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation – Eaci

2

2

37

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet – TEN-TEA

1

1

38

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor – Eahc

3

3

Övriga organ

39

Europeiska institutet för innovation och teknik – EIT

3

2

1

40

Euratoms försörjningsbyrå – Euratom

2

1

1

41

Europols pensionsfond – EPF

1

1

Totalt

192

94

47

5

46

---

(1)  Byrån granskades första gången 2013, vilket gör att det inte finns några kommentarer om 2012 att hänvisa till.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/18

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillståndsmyndigheter för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/02)

INLEDNING

| 1. | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån nya ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi (3). |
| --- | --- |

1.

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån nya ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med Ifacs internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med Ifacs internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Byrån förde över 1,9 miljoner euro eller 56 % av de totala åtagandena under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) som till största delen gällde genomförandet av Remitförordningen. Detta är en operativ, flerårig verksamhet som borde ha budgeterats under avdelning III. Bristen rättades i senare åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

11.

Byrån förde över 1,9 miljoner euro eller 56 % av de totala åtagandena under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) som till största delen gällde genomförandet av Remitförordningen. Detta är en operativ, flerårig verksamhet som borde ha budgeterats under avdelning III. Bristen rättades i senare åtagandebemyndiganden.

| 12. | Byrån förde dessutom över 3,1 miljoner euro eller 91 % av de totala åtagandena under avdelning III som också gällde genomförandet av Remitförordningen. Den exceptionellt höga andelen överföringar under avdelning III beror framför allt på de cirka 3 miljoner euro i ytterligare medel som byrån fick genom en ändringsbudget som godkändes den 31 oktober 2013. |
| --- | --- |

12.

Byrån förde dessutom över 3,1 miljoner euro eller 91 % av de totala åtagandena under avdelning III som också gällde genomförandet av Remitförordningen. Den exceptionellt höga andelen överföringar under avdelning III beror framför allt på de cirka 3 miljoner euro i ytterligare medel som byrån fick genom en ändringsbudget som godkändes den 31 oktober 2013.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Byrån hade 5,5 miljoner euro i kontanter vid årets slut, varav cirka 3 miljoner euro kom från den sena budgetändringen (se punkt 12). De genomsnittliga kontantsaldona under året var trots detta betydligt högre än vad som motiveras av de operativa behoven. |
| --- | --- |

13.

Byrån hade 5,5 miljoner euro i kontanter vid årets slut, varav cirka 3 miljoner euro kom från den sena budgetändringen (se punkt 12). De genomsnittliga kontantsaldona under året var trots detta betydligt högre än vad som motiveras av de operativa behoven.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (EUT L 326, 8.12.2011, s. 1), där byrån ges en viktig roll som övervakare av handeln på grossistmarknaderna för energi i hela Europa.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet Ifac eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS), som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga nivån på outnyttjade anslag och överföringar liksom den låga nivån på betalningar tyder på brister i planeringen och genomförandet av budgeten och strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: Exempelvis angavs inte det högsta antalet sökande som skulle tas upp på reservlistan i meddelandet om ledig tjänst och möjligheten att överklaga nämndes inte. Vidare var inte frågorna för de skriftliga proven och intervjuerna klara innan ansökningarna började gås igenom. | Har genomförts |
| 2012 | För att täcka högre skolutgifter ger byrån ett extra utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (1). Under 2012 uppgick de extra utbildningsbidragen till cirka 23  000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån förde över gjorda åtaganden under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) i budgeten på 1,7 miljoner euro, vilket motsvarar 81 % av de totala åtagandena under avdelning II. Överföringarna gäller till största delen det pågående genomförandet av Remit-förordningen. Eftersom genomförandet hänger samman med byråns operativa verksamhet borde det normalt ha budgeterats under avdelning III. | Har genomförts |
| 2012 | Under 2012 gjorde byrån 20 budgetöverföringar på cirka 1 miljon euro som gällde 43 budgetposter. Detta visar att det finns brister i budgetplaneringen. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån hade 4,2 miljoner euro i kontanter vid årets slut, däribland överskottet från 2011 års budget på 1,6 miljoner euro som berodde på att alltför stora anslag hade begärts 2011. Kommissionen återvann dessa medel i januari 2013. Detta överensstämmer inte med en strikt likviditetsförvaltning. | Pågår |
| 2012 | De granskade rekryteringsförfarandena hade brister som gällde insyn och likabehandling av sökande: frågorna till intervjuer och prov hade inte fastställts innan ansökningarna kontrollerades. Villkoren för att antas till skriftliga prov och intervjuer och för att tas upp på förteckningen över godkända sökande var inte tillräckligt detaljerade och åtgärderna för att garantera att de sökande som gjorde skriftliga prov var anonyma var otillräckliga. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga nivån på outnyttjade anslag och överföringar liksom den låga nivån på betalningar tyder på brister i planeringen och genomförandet av budgeten och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: Exempelvis angavs inte det högsta antalet sökande som skulle tas upp på reservlistan i meddelandet om ledig tjänst och möjligheten att överklaga nämndes inte. Vidare var inte frågorna för de skriftliga proven och intervjuerna klara innan ansökningarna började gås igenom.

Har genomförts

2012

För att täcka högre skolutgifter ger byrån ett extra utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (1). Under 2012 uppgick de extra utbildningsbidragen till cirka 23  000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga.

Har genomförts

2012

Byrån förde över gjorda åtaganden under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) i budgeten på 1,7 miljoner euro, vilket motsvarar 81 % av de totala åtagandena under avdelning II. Överföringarna gäller till största delen det pågående genomförandet av Remit-förordningen. Eftersom genomförandet hänger samman med byråns operativa verksamhet borde det normalt ha budgeterats under avdelning III.

Har genomförts

2012

Under 2012 gjorde byrån 20 budgetöverföringar på cirka 1 miljon euro som gällde 43 budgetposter. Detta visar att det finns brister i budgetplaneringen.

Har genomförts

2012

Byrån hade 4,2 miljoner euro i kontanter vid årets slut, däribland överskottet från 2011 års budget på 1,6 miljoner euro som berodde på att alltför stora anslag hade begärts 2011. Kommissionen återvann dessa medel i januari 2013. Detta överensstämmer inte med en strikt likviditetsförvaltning.

Pågår

2012

De granskade rekryteringsförfarandena hade brister som gällde insyn och likabehandling av sökande: frågorna till intervjuer och prov hade inte fastställts innan ansökningarna kontrollerades. Villkoren för att antas till skriftliga prov och intervjuer och för att tas upp på förteckningen över godkända sökande var inte tillräckligt detaljerade och åtgärderna för att garantera att de sökande som gjorde skriftliga prov var anonyma var otillräckliga.

Pågår

---

(1)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

---

BILAGA II

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Ljubljana)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 114 [f.d. artikel 95 i EG-fördraget] och artikel 194 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.
  Inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön ska målet för unionens politik på energiområdet vara att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna






  a) | garantera att energimarknaden fungerar, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 114 [f.d. artikel 95 i EG-fördraget] och artikel 194 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.

Inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön ska målet för unionens politik på energiområdet vara att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna

a)

garantera att energimarknaden fungerar,

| b) | garantera energiförsörjningen i unionen, |
| --- | --- |

b)

garantera energiförsörjningen i unionen,

| c) | främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, |
| --- | --- |

c)

främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor,

| d) | främja sammanlänkningen av energinät. |
| --- | --- |

d)

främja sammanlänkningen av energinät.

Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva nödvändiga åtgärder för att uppnå målen. Dessa åtgärder ska beslutas efter det att Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har hörts.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009, kommissionens förordning (EU) nr 838/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011)

Mål

Byråns syfte är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna genom att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som de utför i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet.

Uppgifter

| — | Komplettera och samordna de nationella tillsynsmyndigheternas arbete. |
| --- | --- |

—

Komplettera och samordna de nationella tillsynsmyndigheternas arbete.

| — | Delta i utformningen av regler för europeiska nätverk. |
| --- | --- |

—

Delta i utformningen av regler för europeiska nätverk.

| — | Under vissa förutsättningar fatta enskilda bindande beslut om regler och villkor för tillträde till och driftsäkerheten för gränsöverskridande infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Under vissa förutsättningar fatta enskilda bindande beslut om regler och villkor för tillträde till och driftsäkerheten för gränsöverskridande infrastruktur.

| — | Ge råd om olika energirelaterade frågor till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

—

Ge råd om olika energirelaterade frågor till EU-institutionerna.

| — | Övervaka och rapportera om utvecklingen på energimarknaderna. |
| --- | --- |

—

Övervaka och rapportera om utvecklingen på energimarknaderna.

| — | Lägga fram ett förslag för EU-kommissionen om den årliga summan för mekanismen för kompensation mellan systemansvariga för överföringssystem för gränsöverskridande infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Lägga fram ett förslag för EU-kommissionen om den årliga summan för mekanismen för kompensation mellan systemansvariga för överföringssystem för gränsöverskridande infrastruktur.

| — | Samarbeta med nationella tillsynsmyndigheter, Esma, behöriga finansmyndigheter i medlemsstaterna och när så är lämpligt med nationella behöriga myndigheter för att övervaka grossistmarknaderna för energi. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med nationella tillsynsmyndigheter, Esma, behöriga finansmyndigheter i medlemsstaterna och när så är lämpligt med nationella behöriga myndigheter för att övervaka grossistmarknaderna för energi.

| — | Bedöma funktionen och öppenheten hos olika kategorier av marknadsplatser och sätt att bedriva handel. |
| --- | --- |

—

Bedöma funktionen och öppenheten hos olika kategorier av marknadsplatser och sätt att bedriva handel.

| — | Lämna rekommendationer till kommissionen i fråga om marknadsregler, transaktionsregister, handelsorder, normer och förfaranden som kan förbättra marknadsintegriteten och funktionen hos den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Lämna rekommendationer till kommissionen i fråga om marknadsregler, transaktionsregister, handelsorder, normer och förfaranden som kan förbättra marknadsintegriteten och funktionen hos den inre marknaden.

| — | Bistå de nationella tillsynsmyndigheterna vid bedömningen av om identifieringskriterierna/kostnadsnyttoanalysmetoden tillämpas konsekvent när det gäller projekt av gemensamt intresse, vid utvärderingen av deras gränsöverskridande betydelse i en region och vid presentationen av bedömningen för de regionala grupperna. |
| --- | --- |

—

Bistå de nationella tillsynsmyndigheterna vid bedömningen av om identifieringskriterierna/kostnadsnyttoanalysmetoden tillämpas konsekvent när det gäller projekt av gemensamt intresse, vid utvärderingen av deras gränsöverskridande betydelse i en region och vid presentationen av bedömningen för de regionala grupperna.

| — | Avge ett yttrande om utkastet till regionala förteckningar över el- och gasprojekt av gemensamt intresse och om huruvida kriterierna och kostnadsnyttoanalysen tillämpats konsekvent över regionerna. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande om utkastet till regionala förteckningar över el- och gasprojekt av gemensamt intresse och om huruvida kriterierna och kostnadsnyttoanalysen tillämpats konsekvent över regionerna.

| — | Avge ett yttrande till kommissionen och medlemsstaterna om metoder för en harmoniserad kostnadsnyttoanalys på unionsnivå som omfattar hela energisystemet som föreslagits av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande till kommissionen och medlemsstaterna om metoder för en harmoniserad kostnadsnyttoanalys på unionsnivå som omfattar hela energisystemet som föreslagits av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen.

| — | Övervaka genomförandet av projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

—

Övervaka genomförandet av projekt av gemensamt intresse.

| — | Underlätta utbytet av bra praxis och ge rekommendationer på incitament och en gemensam metod för att utvärdera de högre risker som investeringar i el- och gasöverföringsprojekt medför. |
| --- | --- |

—

Underlätta utbytet av bra praxis och ge rekommendationer på incitament och en gemensam metod för att utvärdera de högre risker som investeringar i el- och gasöverföringsprojekt medför.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Två ledamöter som utses av Europaparlamentet, två ledamöter som utses av kommissionen och fem ledamöter som utses av rådet. Varje ledamot har en suppleant.

Uppgifter

Styrelsen antar byråns arbetsprogram och budgeten. Den ska se till att byrån utför sitt uppdrag och de uppgifter den tilldelas i enlighet med inrättandeförordningen.

Direktör

Utses av styrelsen efter ett positivt yttrande från tillsynsnämnden och från en förteckning över kandidater vilka föreslagits av kommissionen.

Tillsynsnämnd

Sammansättning

En företrädare på hög nivå för tillsynsmyndigheterna från varje medlemsstat och en företrädare från kommissionen utan rösträtt. Varje ledamot har en suppleant som utses av den nationella tillsynsmyndigheten från varje medlemsstat.

Uppgifter

| — | Avger yttranden till direktören om de yttranden, rekommendationer och beslut som övervägs för antagande. |
| --- | --- |

—

Avger yttranden till direktören om de yttranden, rekommendationer och beslut som övervägs för antagande.

| — | Vägleder direktören när denne utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

Vägleder direktören när denne utför sina uppgifter.

| — | Avger ett yttrande till styrelsen om den kandidat som ska utses till direktör. |
| --- | --- |

—

Avger ett yttrande till styrelsen om den kandidat som ska utses till direktör.

| — | Godkänner byråns arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Godkänner byråns arbetsprogram.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Budget 2013 (2012)

11,9 (7,2) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013(2012)

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 49 (43)

Antal tillsatta tjänster den 31 december: 49 (42)

Övrig personal: 20 (14)

Personalstyrka totalt: 69 (57), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 41 (34) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 41 (34)

| — | administrativa uppgifter: 28 (23) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 28 (23)

Produkter och tjänster 2013

| — | En ramriktlinje (Gas: ramriktlinje om regler för harmoniserade avgiftsstrukturer för överföring). Offentliga samråd har anordnats i enlighet med kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 713/2009, bland annat en workshop. |
| --- | --- |

—

En ramriktlinje (Gas: ramriktlinje om regler för harmoniserade avgiftsstrukturer för överföring). Offentliga samråd har anordnats i enlighet med kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 713/2009, bland annat en workshop.

| — | Nätföreskrifter






  a) | Sju motiverade yttranden om nätföreskrifter (el: om tilldelning av kapacitet på längre sikt, om systemdrift, om driftsplanering och -schemaläggning, om belastningsfrekvens och reserver, om kundanslutning; gas: om balansering och om driftskompatibilitet och informationsutbyte). |
| --- | --- | --- |

—

Nätföreskrifter

a)

Sju motiverade yttranden om nätföreskrifter (el: om tilldelning av kapacitet på längre sikt, om systemdrift, om driftsplanering och -schemaläggning, om belastningsfrekvens och reserver, om kundanslutning; gas: om balansering och om driftskompatibilitet och informationsutbyte).

| b) | Fyra motiverade rekommendationer om nätföreskrifter (alla om el: om krav för nätanslutningar som gäller för alla producenter, om kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning, om driftsäkerhet och om driftsplanering och -schemaläggning). |
| --- | --- |

b)

Fyra motiverade rekommendationer om nätföreskrifter (alla om el: om krav för nätanslutningar som gäller för alla producenter, om kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning, om driftsäkerhet och om driftsplanering och -schemaläggning).

| c) | Tre rekommendationer (el: om nätföreskrifter för kundanslutning, om nätföreskrifter för belastningsfrekvens och reserver; gas: om nätföreskrifter för balansering av överföringsnät för gas). |
| --- | --- |

c)

Tre rekommendationer (el: om nätföreskrifter för kundanslutning, om nätföreskrifter för belastningsfrekvens och reserver; gas: om nätföreskrifter för balansering av överföringsnät för gas).

| — | Yttrande över arbetsprogrammet för 2013 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E). |
| --- | --- |

—

Yttrande över arbetsprogrammet för 2013 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E).

| — | Yttrande över Entso-E:s arbetsprogram för 2014. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entso-E:s arbetsprogram för 2014.

| — | Yttrande över kapacitetsmarknaden för Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi (Itre). |
| --- | --- |

—

Yttrande över kapacitetsmarknaden för Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi (Itre).

| — | Yttrande över Entso-E:s prognos för vintern 2012/2013 och sommaröversikt 2012. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entso-E:s prognos för vintern 2012/2013 och sommaröversikt 2012.

| — | Yttrande över om långsiktiga genomsnittliga marginalkostnader är lämpliga för bedömning av vilka infrastrukturkostnader som ska användas i kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystemen. |
| --- | --- |

—

Yttrande över om långsiktiga genomsnittliga marginalkostnader är lämpliga för bedömning av vilka infrastrukturkostnader som ska användas i kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystemen.

| — | Yttrande över Entso-E:s vägplan för forskning och utveckling 2013–2022 och genomförandeplan 2014–2016. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entso-E:s vägplan för forskning och utveckling 2013–2022 och genomförandeplan 2014–2016.

| — | Yttrande över Entso-E:s årsrapport 2012. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entso-E:s årsrapport 2012.

| — | Yttrande om Entso-E:s prognos för sommaren 2013 och vinteröversikt 2012/2013. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entso-E:s prognos för sommaren 2013 och vinteröversikt 2012/2013.

| — | Yttrande över Entso-E:s metodhandbok (öppenhetsplattform). |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entso-E:s metodhandbok (öppenhetsplattform).

| — | Yttrande över årsrapporten för 2011 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entsog). |
| --- | --- |

—

Yttrande över årsrapporten för 2011 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entsog).

| — | Yttrande över Entsogs arbetsprogram för 2013. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entsogs arbetsprogram för 2013.

| — | Yttrande över prognosen 2012/2013 om gastillgången under vintern. |
| --- | --- |

—

Yttrande över prognosen 2012/2013 om gastillgången under vintern.

| — | Yttrande över regionala investeringsplaner för gas 2011(12)–2020(21). |
| --- | --- |

—

Yttrande över regionala investeringsplaner för gas 2011(12)–2020(21).

| — | Yttrande över prognosen om gastillgången under sommaren. |
| --- | --- |

—

Yttrande över prognosen om gastillgången under sommaren.

| — | Yttrande över Entsogs årsrapport för 2012. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entsogs årsrapport för 2012.

| — | Yttrande över tioårsplanen för gasnätverksutvecklingen 2013–2022. |
| --- | --- |

—

Yttrande över tioårsplanen för gasnätverksutvecklingen 2013–2022.

| — | Yttrande över det format som definierats av Entsog och som kan användas vid nedladdning av data från öppenhetsplattformen (förordning (EG) nr 715/2009, bilaga I, punkt 3.1.1.1 e). |
| --- | --- |

—

Yttrande över det format som definierats av Entsog och som kan användas vid nedladdning av data från öppenhetsplattformen (förordning (EG) nr 715/2009, bilaga I, punkt 3.1.1.1 e).

| — | Yttrande över Entsogs arbetsprogram för 2014. |
| --- | --- |

—

Yttrande över Entsogs arbetsprogram för 2014.

| — | Yttrande över den konsekventa tillämpningen av kriterierna och metoden för kostnadsnyttoanalys när det gäller inlämnade projekt i regionerna och utvärdering av deras europeiska mervärde. |
| --- | --- |

—

Yttrande över den konsekventa tillämpningen av kriterierna och metoden för kostnadsnyttoanalys när det gäller inlämnade projekt i regionerna och utvärdering av deras europeiska mervärde.

| — | Vägledning om utveckling av ett förslag till ändring av nätverksföreskriften om ytterligare och ny kapacitet (gas). |
| --- | --- |

—

Vägledning om utveckling av ett förslag till ändring av nätverksföreskriften om ytterligare och ny kapacitet (gas).

| — | Uppdatering av andra upplagan av vägledningen om Remitapplikationen, tredje upplagan av vägledningen om tillämpning av Remitdefinitionerna och uppdatering av avsnittet frågor och svar. |
| --- | --- |

—

Uppdatering av andra upplagan av vägledningen om Remitapplikationen, tredje upplagan av vägledningen om tillämpning av Remitdefinitionerna och uppdatering av avsnittet frågor och svar.

| — | Rekommendation om ny lagstiftningsram för kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystem. |
| --- | --- |

—

Rekommendation om ny lagstiftningsram för kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystem.

| — | Rekommendation till Europeiska kommissionen om transaktionsregistren (balansering av marknadskontrakt och transportkontrakt). |
| --- | --- |

—

Rekommendation till Europeiska kommissionen om transaktionsregistren (balansering av marknadskontrakt och transportkontrakt).

| — | Rekommendation om ansökningar om gränsöverskridande kostnadsfördelning som görs inom ramen för EU:s första lista över el- och gasprojekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

—

Rekommendation om ansökningar om gränsöverskridande kostnadsfördelning som görs inom ramen för EU:s första lista över el- och gasprojekt av gemensamt intresse.

| — | Årsrapport om Remitåtgärder. |
| --- | --- |

—

Årsrapport om Remitåtgärder.

| — | Övervakningsrapport 2012 om kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystemen. |
| --- | --- |

—

Övervakningsrapport 2012 om kompensationsmekanismen mellan systemansvariga för överföringssystemen.

| — | Rapport om kapacitetsersättningsmekanismer och inre marknaden för elektricitet. |
| --- | --- |

—

Rapport om kapacitetsersättningsmekanismer och inre marknaden för elektricitet.

| — | Rapport om Entso-E:s och Entsogs genomförande av uppgifterna i artikel 8.1, 8.2 och 8.3 i förordning (EG) nr 714/2009 respektive artikel 8.1, 8.2 och 8.3 i förordning (EG) nr 715/2009. |
| --- | --- |

—

Rapport om Entso-E:s och Entsogs genomförande av uppgifterna i artikel 8.1, 8.2 och 8.3 i förordning (EG) nr 714/2009 respektive artikel 8.1, 8.2 och 8.3 i förordning (EG) nr 715/2009.

| — | Högnivåslutsatser från en intern workshop (med berörda nationella tillsynsmyndigheter) om ringflöden. |
| --- | --- |

—

Högnivåslutsatser från en intern workshop (med berörda nationella tillsynsmyndigheter) om ringflöden.

| — | En gemensam rapport från byrån och rådet för europeiska tillsynsmyndigheter inom energiområdet (CEER) om övervakningen av marknaden (artikel 11 förordning (EG) nr 713/2009) publicerades den 28 november och presenterades i Bryssel. |
| --- | --- |

—

En gemensam rapport från byrån och rådet för europeiska tillsynsmyndigheter inom energiområdet (CEER) om övervakningen av marknaden (artikel 11 förordning (EG) nr 713/2009) publicerades den 28 november och presenterades i Bryssel.

| — | Lägesrapporten om de regionala initiativen 2012 publicerades i februari. |
| --- | --- |

—

Lägesrapporten om de regionala initiativen 2012 publicerades i februari.

| — | Fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om gas (GRI) och fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om elektricitet (ERI) publicerades. |
| --- | --- |

—

Fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om gas (GRI) och fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om elektricitet (ERI) publicerades.

| — | Den 17 maj anordnade byrån sin årliga konferens om energimarknaderna 2014 och framåt med 200 deltagare. |
| --- | --- |

—

Den 17 maj anordnade byrån sin årliga konferens om energimarknaderna 2014 och framåt med 200 deltagare.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Som revisionsrätten konstaterar rättade byrån till den påtalade bristen genom senare åtaganden i samband med genomförandet av Remitförordningen och inom ramen för budgetrubrikerna för avdelning III. |
| --- | --- |

11.

Som revisionsrätten konstaterar rättade byrån till den påtalade bristen genom senare åtaganden i samband med genomförandet av Remitförordningen och inom ramen för budgetrubrikerna för avdelning III.

| 12. | Som revisorerna bekräftat berodde den höga andelen överföringar på att genomförandet av Remitförordningen försenades. Denna försening orsakades av att överföringen av nödvändiga ytterligare medel från GD Energi godkändes först i oktober 2013 och var byrån tillhanda i början av november 2013. Byrån klarade dock att fram till december 2013 fullborda alla planerade upphandlingsförfaranden som var nödvändiga för att genomföra Remitförordningen, men utgifterna för dessa upphandlingar verkställs under 2014. |
| --- | --- |

12.

Som revisorerna bekräftat berodde den höga andelen överföringar på att genomförandet av Remitförordningen försenades. Denna försening orsakades av att överföringen av nödvändiga ytterligare medel från GD Energi godkändes först i oktober 2013 och var byrån tillhanda i början av november 2013. Byrån klarade dock att fram till december 2013 fullborda alla planerade upphandlingsförfaranden som var nödvändiga för att genomföra Remitförordningen, men utgifterna för dessa upphandlingar verkställs under 2014.

| 13. | Kontosaldot vid årets slut inkluderade cirka tre miljoner euro som tillkom sent på året till följd av en budgetjustering för att täcka alla – i huvudsak Remitrelaterade – rättsliga förpliktelser, för vilka åtaganden ingicks i slutet av 2013. Det verktyg för likviditetsprognostisering som byrån infört under 2014 kommer att bidra till att förbättra dess förvaltning av likvida medel. |
| --- | --- |

13.

Kontosaldot vid årets slut inkluderade cirka tre miljoner euro som tillkom sent på året till följd av en budgetjustering för att täcka alla – i huvudsak Remitrelaterade – rättsliga förpliktelser, för vilka åtaganden ingicks i slutet av 2013. Det verktyg för likviditetsprognostisering som byrån infört under 2014 kommer att bidra till att förbättra dess förvaltning av likvida medel.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/28

---

RAPPORT

om årsredovisningen för byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/03)

INLEDNING

| 1. | Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd och att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket (2). |
| --- | --- |

1.

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd och att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens Ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Budgetgenomförandet har förbättrats betydligt, vilket tyder på att planeringen är bättre och att verksamheten i större utsträckning genomförs i tid. Även om andelen överförda anslag från 2012 som förfallit fortfarande är relativt hög, 28 % (2012: 45 %), minskade gjorda åtaganden som fördes över till 4 61  983 euro eller 13 % (2012: 6 11  223 euro eller 19 %). Överföringarna gällde i huvudsak kontrakt som hade undertecknades under andra halvåret 2013 för planerad verksamhet 2013 och 2014. |
| --- | --- |

11.

Budgetgenomförandet har förbättrats betydligt, vilket tyder på att planeringen är bättre och att verksamheten i större utsträckning genomförs i tid. Även om andelen överförda anslag från 2012 som förfallit fortfarande är relativt hög, 28 % (2012: 45 %), minskade gjorda åtaganden som fördes över till 4 61  983 euro eller 13 % (2012: 6 11  223 euro eller 19 %). Överföringarna gällde i huvudsak kontrakt som hade undertecknades under andra halvåret 2013 för planerad verksamhet 2013 och 2014.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Av de 1  183 ersättningar som betalades till experter 2013 gjordes 1  078 för sent. De betalningar som var sena var i genomsnitt försenade med 78 dagar under första halvåret 2013, jämfört med 33 dagar under andra halvåret 2013. |
| --- | --- |

12.

Av de 1  183 ersättningar som betalades till experter 2013 gjordes 1  078 för sent. De betalningar som var sena var i genomsnitt försenade med 78 dagar under första halvåret 2013, jämfört med 33 dagar under andra halvåret 2013.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten fann 21 fall till ett totalt värde av 94  120 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga. | Har genomförts |
| 2011 | Byrån hade ännu inte antagit och tillämpat alla normer för internkontroll. Det saknades särskilt en förteckning över avvikelser. | Har genomförts (förteckning över avvikelser)
  Pågår (normer för internkontroll) |
| 2011 | Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna, det fanns inget beslut av tillsättningsmyndigheten att utse uttagningskommittén och lönegraden för medlemmarna i uttagningskommittén angavs inte. | Har genomförts |
| 2012 | Byråns redovisningssystem hade fortfarande inte validerats av räkenskapsföraren. | Har genomförts |
| 2012 | Gjorda åtaganden på 61  500 euro som hade förts över (10 % av de totala gjorda åtaganden som förts över) motsvarade inte rättsliga åtaganden och är därför oriktiga. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån hade ännu inte infört normerna för internkontroll avseende ”mål och resultatindikatorer” (norm för internkontroll nr 5), ”processer och förfaranden” (norm för internkontroll nr 8), ”dokumenthantering” (norm för internkontroll nr 11) och ”information och kommunikation” (norm för internkontroll nr 12). | Pågår |
| 2012 | Det finns inget förfarande för registrering och avyttring av anläggningstillgångar och det har inte gjorts någon fysisk inventering. | Har genomförts |
| 2012 | Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från riktlinjer och förfaranden har inte införts. | Har genomförts |
| 2012 | Ungefär 1 01  000 euro, det vill säga 45 % av de gjorda åtagandena som hade förts över från 2011, förföll. Anslag för 2012 på 5 45  000 euro, det vill säga 17 % av de totala anslagen för 2012, utnyttjades inte utan man blev tvungen att låta även dem förfalla. Andelen överföringar av gjorda åtaganden till 2013 var stor, nämligen 6 11  000 euro eller 19 % av de totala åtagandena. Detta tyder på svårigheter i planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. Överföringarna för 2012 gällde i huvudsak försenade rekryteringar och avsaknaden av en ändamålsenlig policy för att garantera att kostnader för tjänsteresor som experter begär ersättning för redovisades och betalades ut i tid. | Pågår |
| 2012 | Det finns stort utrymme att förbättra utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden. Till exempel tittar man inte under tilldelningsförfarandena tillräckligt på förhållandet mellan pris och kvalitet, och de allmänna tilldelningskriterierna har inte delats in i underkriterier som skulle möjliggöra en tydlig och jämförande utvärdering av anbuden. | Har genomförts |
| 2012 | De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och nomineringar till och ändringar av sammansättningen av uttagningskommittén hade inte godkänts av tillsättningsmyndigheten. | Har genomförts |
| 2012 | De flesta anställda vid byrån har en administrativ eller stödjande funktion och reser inte, men alla har fått en mobiltelefon med en månatlig kredit på ungefär 50 euro. Det finns inga kontroller av om telefonerna används för privat bruk. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån har ingen policy för sin likviditetsförvaltning. Vid utgången av 2012 fanns alla likvida medel (1,6 miljoner euro) på en bank (med kreditbetyget BBB (1). | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten fann 21 fall till ett totalt värde av 94  120 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga.

Har genomförts

2011

Byrån hade ännu inte antagit och tillämpat alla normer för internkontroll. Det saknades särskilt en förteckning över avvikelser.

Har genomförts (förteckning över avvikelser)

Pågår (normer för internkontroll)

2011

Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna, det fanns inget beslut av tillsättningsmyndigheten att utse uttagningskommittén och lönegraden för medlemmarna i uttagningskommittén angavs inte.

Har genomförts

2012

Byråns redovisningssystem hade fortfarande inte validerats av räkenskapsföraren.

Har genomförts

2012

Gjorda åtaganden på 61  500 euro som hade förts över (10 % av de totala gjorda åtaganden som förts över) motsvarade inte rättsliga åtaganden och är därför oriktiga.

Har genomförts

2012

Byrån hade ännu inte infört normerna för internkontroll avseende ”mål och resultatindikatorer” (norm för internkontroll nr 5), ”processer och förfaranden” (norm för internkontroll nr 8), ”dokumenthantering” (norm för internkontroll nr 11) och ”information och kommunikation” (norm för internkontroll nr 12).

Pågår

2012

Det finns inget förfarande för registrering och avyttring av anläggningstillgångar och det har inte gjorts någon fysisk inventering.

Har genomförts

2012

Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från riktlinjer och förfaranden har inte införts.

Har genomförts

2012

Ungefär 1 01  000 euro, det vill säga 45 % av de gjorda åtagandena som hade förts över från 2011, förföll. Anslag för 2012 på 5 45  000 euro, det vill säga 17 % av de totala anslagen för 2012, utnyttjades inte utan man blev tvungen att låta även dem förfalla. Andelen överföringar av gjorda åtaganden till 2013 var stor, nämligen 6 11  000 euro eller 19 % av de totala åtagandena. Detta tyder på svårigheter i planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. Överföringarna för 2012 gällde i huvudsak försenade rekryteringar och avsaknaden av en ändamålsenlig policy för att garantera att kostnader för tjänsteresor som experter begär ersättning för redovisades och betalades ut i tid.

Pågår

2012

Det finns stort utrymme att förbättra utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden. Till exempel tittar man inte under tilldelningsförfarandena tillräckligt på förhållandet mellan pris och kvalitet, och de allmänna tilldelningskriterierna har inte delats in i underkriterier som skulle möjliggöra en tydlig och jämförande utvärdering av anbuden.

Har genomförts

2012

De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och nomineringar till och ändringar av sammansättningen av uttagningskommittén hade inte godkänts av tillsättningsmyndigheten.

Har genomförts

2012

De flesta anställda vid byrån har en administrativ eller stödjande funktion och reser inte, men alla har fått en mobiltelefon med en månatlig kredit på ungefär 50 euro. Det finns inga kontroller av om telefonerna används för privat bruk.

Har genomförts

2012

Byrån har ingen policy för sin likviditetsförvaltning. Vid utgången av 2012 fanns alla likvida medel (1,6 miljoner euro) på en bank (med kreditbetyget BBB (1).

Har genomförts

---

(1)  Enligt en not från kommissionens räkenskapsförare från den 27 oktober 2008 bör det lägsta kortsiktiga kreditbetyget vara A-1.

---

BILAGA II

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Riga)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | Tillnärmning av lagar på området för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009) | Byråns befogenheter definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009.
  Den byrå som avses i artikel 6 ska ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd.
  Byrån ska utföra sina uppgifter under vägledning av tillsynsnämnden. |
| Organisation | Byrån består av






  a) | en förvaltningskommitté, |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Tillnärmning av lagar på området för elektronisk kommunikation.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009)

Byråns befogenheter definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009.

Den byrå som avses i artikel 6 ska ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd.

Byrån ska utföra sina uppgifter under vägledning av tillsynsnämnden.

Organisation

Byrån består av

a)

en förvaltningskommitté,

| b) | en förvaltningsdirektör, |
| --- | --- |

b)

en förvaltningsdirektör,

som mellan sig delar allt administrativt och ekonomiskt ansvar, inbegripet ansvaret för personalen.

Endast förvaltningskommittén ansvarar dock för personaltillsättningen (artikel 7.4).

Den vägledning om tjänster och produkter som byrån ska tillhandahålla lämnas av tillsynsnämnden, se ”Produkter och tjänster 2013”.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget:3 5 57  218,93 euro (ändringsbudget 1/2013 inklusive interna inkomster avsatta för särskilda ändamål)

Personalstyrka den 31 december: 25 (22),

Produkter och tjänster 2013

Under vägledning av tillsynsnämnden har byrån bistått med följande tjänster:

| — | Sakkunnigt och administrativt stöd till Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Sakkunnigt och administrativt stöd till Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation.

| — | Insamling av information från de nationella regleringsmyndigheterna samt utbyte och överlämnande av information. |
| --- | --- |

—

Insamling av information från de nationella regleringsmyndigheterna samt utbyte och överlämnande av information.

| — | Spridning av bästa regleringspraxis bland de nationella regleringsmyndigheterna inom EU och till tredje part. |
| --- | --- |

—

Spridning av bästa regleringspraxis bland de nationella regleringsmyndigheterna inom EU och till tredje part.

| — | Stöd till ordföranden med att förbereda arbetet för byråns tillsynsnämnd och förvaltningskommitté. |
| --- | --- |

—

Stöd till ordföranden med att förbereda arbetet för byråns tillsynsnämnd och förvaltningskommitté.

| — | Stöd till de expertgrupper som har inrättats av tillsynsnämnden. |
| --- | --- |

—

Stöd till de expertgrupper som har inrättats av tillsynsnämnden.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån noterar kommentaren om budgetförvaltningen och har satt som mål att ytterligare förbättra genomförandet av budgeten 2014 jämfört med 2012 och 2013.
  Vi kommer fortsätta att följa upp den stora andel överförda anslag som förfallit genom att grundligt analysera de överförda beloppen i slutet av året. Denna åtgärd bör ge en positiv effekt på den övergripande nivån av överföringar, som vi kommer att fortsätta att minska genom att tidigarelägga kontraktens löptid. |
| --- | --- |

11.

Byrån noterar kommentaren om budgetförvaltningen och har satt som mål att ytterligare förbättra genomförandet av budgeten 2014 jämfört med 2012 och 2013.

Vi kommer fortsätta att följa upp den stora andel överförda anslag som förfallit genom att grundligt analysera de överförda beloppen i slutet av året. Denna åtgärd bör ge en positiv effekt på den övergripande nivån av överföringar, som vi kommer att fortsätta att minska genom att tidigarelägga kontraktens löptid.

| 12. | Byrån håller med om att den fråga som tas upp i revisionsrättens iakttagelse är mycket viktig. Vi söker aktivt efter åtgärder för att minska tiden för betalning till det fastställda målet på 30 dagar.
  Vi kommer att undersöka tre möjliga vägar till förbättringar: ytterligare minska tiden för insamling av dokument, garantera nödvändiga personalresurser till ekonomihanteringsprocessen och gå vidare med tekniska förbättringar som finns att tillgå via ekonomisystemen. |
| --- | --- |

12.

Byrån håller med om att den fråga som tas upp i revisionsrättens iakttagelse är mycket viktig. Vi söker aktivt efter åtgärder för att minska tiden för betalning till det fastställda målet på 30 dagar.

Vi kommer att undersöka tre möjliga vägar till förbättringar: ytterligare minska tiden för insamling av dokument, garantera nödvändiga personalresurser till ekonomihanteringsprocessen och gå vidare med tekniska förbättringar som finns att tillgå via ekonomisystemen.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/35

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2013 med centrumets svar

(2014/C 442/04)

INLEDNING

| 1. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2). |
| --- | --- |

1.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | År 2008 ingick centrumet 472 ramkontrakt med leverantörer av översättningstjänster för en period på högst fyra år. För att få bättre villkor i det nya ramkontraktet som skulle undertecknas 2012 ville centrumet var med i kommissionens pågående upphandlingsförfarande för översättningstjänster. Man kunde dock inte enas med kommissionen om kontraktsvillkoren. I stället har centrumet förlängt sitt nuvarande ramkontrakt med ytterligare ett år. Denna förlängning baseras visserligen på ett undantag som har godkänts i vederbörlig ordning av centrumets direktör, men en sådan förlängning strider mot genomförandebestämmelserna för centrumets budgetförordning, enligt vilka ramkontrakt inte får löpa längre än fyra år. |
| --- | --- |

11.

År 2008 ingick centrumet 472 ramkontrakt med leverantörer av översättningstjänster för en period på högst fyra år. För att få bättre villkor i det nya ramkontraktet som skulle undertecknas 2012 ville centrumet var med i kommissionens pågående upphandlingsförfarande för översättningstjänster. Man kunde dock inte enas med kommissionen om kontraktsvillkoren. I stället har centrumet förlängt sitt nuvarande ramkontrakt med ytterligare ett år. Denna förlängning baseras visserligen på ett undantag som har godkänts i vederbörlig ordning av centrumets direktör, men en sådan förlängning strider mot genomförandebestämmelserna för centrumets budgetförordning, enligt vilka ramkontrakt inte får löpa längre än fyra år.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Formella delegeringar (vidaredelegeringar) från utanordnare (utanordnare med delegerade befogenheter) stämmer inte alltid överens med rättigheterna att godkänna transaktioner i redovisningssystemet ABAC. |
| --- | --- |

12.

Formella delegeringar (vidaredelegeringar) från utanordnare (utanordnare med delegerade befogenheter) stämmer inte alltid överens med rättigheterna att godkänna transaktioner i redovisningssystemet ABAC.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Centrumets innehav av kontanter ökade ytterligare från 35 miljoner euro vid utgången av 2012 till 40 miljoner euro vid utgången av 2013 (budgetöverskottet och reserverna ökade från 30,9 miljoner euro till 37,5 miljoner euro). Detta tyder på att det finns utrymme för att sänka priserna. |
| --- | --- |

13.

Centrumets innehav av kontanter ökade ytterligare från 35 miljoner euro vid utgången av 2012 till 40 miljoner euro vid utgången av 2013 (budgetöverskottet och reserverna ökade från 30,9 miljoner euro till 37,5 miljoner euro). Detta tyder på att det finns utrymme för att sänka priserna.

| 14. | Centrumet började sin verksamhet 1994 och dess arbete har fram till nu baserats på korrespondens och utbyte med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan centrumet och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i villkoren för centrumet och dess personal. |
| --- | --- |

14.

Centrumet började sin verksamhet 1994 och dess arbete har fram till nu baserats på korrespondens och utbyte med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan centrumet och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i villkoren för centrumet och dess personal.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 314, 7.12.1994, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Vid utgången av 2012 hade centrumet kontanter och kortfristiga placeringar till ett värde av 35 miljoner euro (budgetöverskottet och reserverna uppgick till 30,9 miljoner euro). Centrumet kan inte justera priserna under året för att balansera inkomster och utgifter men det har ibland gjort återbetalningar till sina kunder för att minska överskottet. | Pågår |
| 2012 | Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Vid utgången av 2012 hade centrumet kontanter och kortfristiga placeringar till ett värde av 35 miljoner euro (budgetöverskottet och reserverna uppgick till 30,9 miljoner euro). Centrumet kan inte justera priserna under året för att balansera inkomster och utgifter men det har ibland gjort återbetalningar till sina kunder för att minska överskottet.

Pågår

2012

Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet.

Pågår

---

BILAGA II

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget | Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1645/2003)) | Mål

  Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:






  — | Europeiska miljöbyrån. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993.

Centrumets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1645/2003))

Mål

Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:

—

Europeiska miljöbyrån.

| — | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen. |
| --- | --- |

—

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

| — | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. |
| --- | --- |

—

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

| — | Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| — | Europeiska arbetsmiljöbyrån. |
| --- | --- |

—

Europeiska arbetsmiljöbyrån.

| — | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster). |
| --- | --- |

—

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster).

| — | Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet. |
| --- | --- |

—

Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet.

Andra organ inrättade av rådet, förutom de ovannämnda, kan också anlita centrumet. Även de EU-institutioner och EU-organ som redan har en egen översättningstjänst kan, på frivillig basis, anlita centrumet vid behov.

Centrumet deltar fullt ut i Interinstitutionella kommittén i översättningsfrågor.

Uppgifter

| — | Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna.

| — | Delta i Interinstitutionella kommittén för översättningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Delta i Interinstitutionella kommittén för översättningsfrågor.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Två företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Två företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet. |
| --- | --- |

—

En företrädare för vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet.

Uppgifter

Anta centrumets årliga budget och arbetsprogram, tjänsteförteckning och årliga rapporter.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget:

52  194(48  293) miljoner euro

Personal:

206 (225) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 193 (199)

- 23 (17) kontraktsanställda

Personalstyrka totalt: 216 (216), varav anställda med

uppgifter inom verksamheten: 118 (114),

administrativa uppgifter: 98 (102),

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Antal översatta sidor:

8 04  986(7 35  007)

Antal sidor per språk:

| — | officiella språk: 8 00  221(7 22  505) |
| --- | --- |

—

officiella språk: 8 00  221(7 22  505)

| — | andra språk: 4  765(12  502) |
| --- | --- |

—

andra språk: 4  765(12  502)

Antal sidor per kund:

| — | organ: 7 80  310(7 07  888) |
| --- | --- |

—

organ: 7 80  310(7 07  888)

| — | institutioner: 24  676(27  119) |
| --- | --- |

—

institutioner: 24  676(27  119)

Antal sidor översatta på frilans:

5 12  524(4 80  695)

Källa: Bilaga har tillhandahållits av centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 11. | Centrumet har varit med i kommissionens upphandlingsförfarande tidigare för den här typen av översättningstjänster. Inför det aktuella upphandlingsförfarandet började kommissionen förbereda sig sent och ändrade villkoren som gällde för centrumet så att de skilde sig från upphandlingen fyra år tidigare. Vi kunde dessvärre inte gå med på de ändrade villkoren. Startdatumet för de nya kontrakten överensstämde inte heller med datumet då våra befintliga kontrakt skulle löpa ut, vilket skulle ställa till praktiska problem för centrumet.
  Mot bakgrund av detta beslöt vi att anordna ett eget upphandlingsförfarande för denna särskilda typ av översättningstjänster och att förlänga de befintliga kontrakten med ett år. På så vis skulle vi få tid att förbereda denna omfattande upphandling ordentligt. Med tanke på följderna för verksamheten om vi skulle stå utan kontrakt när de gamla löpt ut ansåg vi det motiverat att förlänga de befintliga kontrakten. |
| --- | --- |

11.

Centrumet har varit med i kommissionens upphandlingsförfarande tidigare för den här typen av översättningstjänster. Inför det aktuella upphandlingsförfarandet började kommissionen förbereda sig sent och ändrade villkoren som gällde för centrumet så att de skilde sig från upphandlingen fyra år tidigare. Vi kunde dessvärre inte gå med på de ändrade villkoren. Startdatumet för de nya kontrakten överensstämde inte heller med datumet då våra befintliga kontrakt skulle löpa ut, vilket skulle ställa till praktiska problem för centrumet.

Mot bakgrund av detta beslöt vi att anordna ett eget upphandlingsförfarande för denna särskilda typ av översättningstjänster och att förlänga de befintliga kontrakten med ett år. På så vis skulle vi få tid att förbereda denna omfattande upphandling ordentligt. Med tanke på följderna för verksamheten om vi skulle stå utan kontrakt när de gamla löpt ut ansåg vi det motiverat att förlänga de befintliga kontrakten.

| 12. | Vi har uppdaterat den formella delegeringen så att den stämmer överens med rättigheterna i ABAC. En liten ändring har gjorts i det interna förfarandet för uppdatering av delegeringarna i ABAC så att rättigheterna i ABAC i fortsättningen ska stämma överens med de formella delegeringarna. |
| --- | --- |

12.

Vi har uppdaterat den formella delegeringen så att den stämmer överens med rättigheterna i ABAC. En liten ändring har gjorts i det interna förfarandet för uppdatering av delegeringarna i ABAC så att rättigheterna i ABAC i fortsättningen ska stämma överens med de formella delegeringarna.

| 13. | Vi är helt på det klara med att vi har ett budgetöverskott för andra året i rad. Men överskottet för 2013 berodde på externa faktorer som vi inte kunde påverka. Främst berodde det på att antalet fakturerade sidor blev högre än beräknat, att löneökningen ställdes in och att avgifterna till pensionssystemet betalades tillbaka till centrumet.
  Centrumets budget för 2013 sattes år 2012 mot bakgrund av den ekonomiska förlusten på 1 miljon euro 2011 och den osäkra inkomstnivån för gemenskapsvarumärkena. Det var först i december 2012, i samband med det preliminära budgetförslaget för 2014, som vi kunde agera utifrån de ekonomiska resultaten. Vi lämnade då ett förslag till budget för 2014 med ett underskott på 1 0 92  890 euro, som skulle finansieras genom den reserv för prisstabilitet som skapats tidigare. Baserat på kostnadsanalyserna för 2012 och för första halvåret 2013 sänkte vi priserna för 2014 betydligt, dels för att avspegla de ändrade kostnaderna för produkterna och dels för att utnyttja en del av överskottet. Av denna anledning utformades budgeten för 2014 från början som en underskottsbudget. Underskottet på 4 1 06  650 euro balanseras med hjälp av reserven för prisstabilitet som skapats föregående år.
  Även budgeten för 2015 kommer att utformas som en underskottsbudget och tanken är att vi ska utnyttja en del av överskottet från tidigare år. Med utgångspunkt i kostnadsanalysen efter första halvåret 2014 och simuleringar och beräknade volymer för 2015 kommer vi att föreslå nya prisändringar för 2015. Som en ytterligare åtgärd har vi för första gången någonsin föreslagit till styrelsen att priserna för 2014 ska sänkas ytterligare i mitten av 2014, detta för att agera snabbare och se till att överskottet från 2013 går tillbaka till kunderna. |
| --- | --- |

13.

Vi är helt på det klara med att vi har ett budgetöverskott för andra året i rad. Men överskottet för 2013 berodde på externa faktorer som vi inte kunde påverka. Främst berodde det på att antalet fakturerade sidor blev högre än beräknat, att löneökningen ställdes in och att avgifterna till pensionssystemet betalades tillbaka till centrumet.

Centrumets budget för 2013 sattes år 2012 mot bakgrund av den ekonomiska förlusten på 1 miljon euro 2011 och den osäkra inkomstnivån för gemenskapsvarumärkena. Det var först i december 2012, i samband med det preliminära budgetförslaget för 2014, som vi kunde agera utifrån de ekonomiska resultaten. Vi lämnade då ett förslag till budget för 2014 med ett underskott på 1 0 92  890 euro, som skulle finansieras genom den reserv för prisstabilitet som skapats tidigare. Baserat på kostnadsanalyserna för 2012 och för första halvåret 2013 sänkte vi priserna för 2014 betydligt, dels för att avspegla de ändrade kostnaderna för produkterna och dels för att utnyttja en del av överskottet. Av denna anledning utformades budgeten för 2014 från början som en underskottsbudget. Underskottet på 4 1 06  650 euro balanseras med hjälp av reserven för prisstabilitet som skapats föregående år.

Även budgeten för 2015 kommer att utformas som en underskottsbudget och tanken är att vi ska utnyttja en del av överskottet från tidigare år. Med utgångspunkt i kostnadsanalysen efter första halvåret 2014 och simuleringar och beräknade volymer för 2015 kommer vi att föreslå nya prisändringar för 2015. Som en ytterligare åtgärd har vi för första gången någonsin föreslagit till styrelsen att priserna för 2014 ska sänkas ytterligare i mitten av 2014, detta för att agera snabbare och se till att överskottet från 2013 går tillbaka till kunderna.

| 14. | Arbetet med att nå en överenskommelse med värdmedlemsstaten är i slutskedet. Luxemburgska regeringen har fått vårt utkast till överenskommelse, som diskuterades och godkändes under ett regeringssammanträde i slutet av april. Vi väntar på att de luxemburgska myndigheterna ska bekräfta ett datum för undertecknande. |
| --- | --- |

14.

Arbetet med att nå en överenskommelse med värdmedlemsstaten är i slutskedet. Luxemburgska regeringen har fått vårt utkast till överenskommelse, som diskuterades och godkändes under ett regeringssammanträde i slutet av april. Vi väntar på att de luxemburgska myndigheterna ska bekräfta ett datum för undertecknande.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/42

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2013, med centrumets svar

(2014/C 442/05)

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. För att målet ska uppnås ska centrumet sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. För att målet ska uppnås ska centrumet sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 11. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

11.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den alltför stora andelen överföringar under avdelning II strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Det gjordes ett stort antal budgetöverföringar, varav större delen skedde vid årets slut (1). Motiveringen till dessa budgetöverföringar var otillräcklig eftersom behoven inte hade uppskattats. Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag. | Har genomförts |
| 2012 | Centrumet ger bidrag på årsbasis till ett nätverk av nationella partner (2) (bidragen per överenskommelse varierar mellan 23  615 och 43  620 euro). Under 2012 uppgick utgifterna för bidrag (som till största delen gäller stödmottagarnas personalkostnader) till 6 95  337 euro (3), eller 4 % av de totala driftsutgifterna. Centrumet förhandskontrollerar bidrag genom att göra en grundlig skrivbordsanalys av de ersättningsanspråk som bidragsmottagare har lämnat in och gå igenom intyg från externa revisorer som mottagarna har kontrakt med eller intyg från oberoende offentliga tjänstemän. Centrumet brukar dock inte kontrollera stödmottagarnas begäran om ersättning av personalkostnader mot styrkande originalhandlingar. Efterhandskontroller av detta gjordes senast 2009. Förhandskontrollerna ger därmed endast begränsad säkerhet. | Har genomförts |
| 2012 | Budgetgenomförandet var högt med 100 % för avdelning I och III och 98 % för avdelning II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II med 39 % (6 73  392 euro) berodde detta till största delen på orsaker som låg utanför centrumets kontroll, såsom förseningar av de reparationer som de grekiska myndigheterna utförde av centrumets lokaler. Förseningarna gjorde att tillhörande underhåll, reparationer och slutförande av lokalerna (omkring 1 24  000 euro), liksom upphandlingen av utrustning till centrumets konferensrum (omkring 2 42  000 euro) sköts upp. En del av överföringarna beror på förseningar i upphandlingen av it-utrustning (omkring 1 72  000 euro). | e.t. |
| 2012 | Två rekryteringsförfaranden för tjänsten som blivande direktör för centrumet inleddes 2010 och 2011 men inget av förfarandena utmynnade i en rekrytering (4). Ett tredje rekryteringsförfarande inleddes i slutet av 2012 och pågår fortfarande. Revisionsrätten konstaterade att i de två första rekryteringsförfarandena hade medlemmarna i den förberedande urvalskommittén inte undertecknat en förklaring om att intressekonflikter saknades och att frågorna till intervjuerna och deras viktning, liksom minimikraven för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den alltför stora andelen överföringar under avdelning II strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

Det gjordes ett stort antal budgetöverföringar, varav större delen skedde vid årets slut (1). Motiveringen till dessa budgetöverföringar var otillräcklig eftersom behoven inte hade uppskattats. Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag.

Har genomförts

2012

Centrumet ger bidrag på årsbasis till ett nätverk av nationella partner (2) (bidragen per överenskommelse varierar mellan 23  615 och 43  620 euro). Under 2012 uppgick utgifterna för bidrag (som till största delen gäller stödmottagarnas personalkostnader) till 6 95  337 euro (3), eller 4 % av de totala driftsutgifterna. Centrumet förhandskontrollerar bidrag genom att göra en grundlig skrivbordsanalys av de ersättningsanspråk som bidragsmottagare har lämnat in och gå igenom intyg från externa revisorer som mottagarna har kontrakt med eller intyg från oberoende offentliga tjänstemän. Centrumet brukar dock inte kontrollera stödmottagarnas begäran om ersättning av personalkostnader mot styrkande originalhandlingar. Efterhandskontroller av detta gjordes senast 2009. Förhandskontrollerna ger därmed endast begränsad säkerhet.

Har genomförts

2012

Budgetgenomförandet var högt med 100 % för avdelning I och III och 98 % för avdelning II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II med 39 % (6 73  392 euro) berodde detta till största delen på orsaker som låg utanför centrumets kontroll, såsom förseningar av de reparationer som de grekiska myndigheterna utförde av centrumets lokaler. Förseningarna gjorde att tillhörande underhåll, reparationer och slutförande av lokalerna (omkring 1 24  000 euro), liksom upphandlingen av utrustning till centrumets konferensrum (omkring 2 42  000 euro) sköts upp. En del av överföringarna beror på förseningar i upphandlingen av it-utrustning (omkring 1 72  000 euro).

e.t.

2012

Två rekryteringsförfaranden för tjänsten som blivande direktör för centrumet inleddes 2010 och 2011 men inget av förfarandena utmynnade i en rekrytering (4). Ett tredje rekryteringsförfarande inleddes i slutet av 2012 och pågår fortfarande. Revisionsrätten konstaterade att i de två första rekryteringsförfarandena hade medlemmarna i den förberedande urvalskommittén inte undertecknat en förklaring om att intressekonflikter saknades och att frågorna till intervjuerna och deras viktning, liksom minimikraven för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom.

Har genomförts

---

(1)  Totalt gjordes 77 budgetöverföringar på sammanlagt 1,5 miljoner euro, varav 67 överföringar (1,3 miljoner euro) gjordes i november och december 2011.

(2)  I första hand nationella myndigheter och forskningsinstitut.

(3)  Utgörs av slutbetalningar och regleringar av förhandsfinansieringar i samband med bidragsöverenskommelser från tidigare år. När det gäller bidragsöverenskommelserna för 2012 gjordes endast förhandsfinansieringar under 2012 som ännu inte hade lett till utgifter.

(4)  Vid det första rekryteringsförfarandet utsåg Europeiska kommissionen inte någon av de sökande som centrumets styrelse föreslog. Vid det andra rekryteringsförfarandet ansåg den förberedande urvalskommittén att ingen av de föreslagna kandidaterna uppfyllde kraven för att föreslås och gav inte styrelsen någon förteckning över lämpliga sökande.

---

BILAGA II

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 166.1 i EUF-fördraget) | Insamling av information

  Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75) | Mål

  Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning förse politiska beslutsfattare, forskare och fackmän med underlag om aktuella trender så att de kan vidta väl underbyggda beslut och insatser. Centrumet bistår kommissionen i främjandet och utvecklingen av yrkesutbildningen på unionsnivå.

  Uppgifter







  — | Sammanställa utvald dokumentation och analysera informationen. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 166.1 i EUF-fördraget)

Insamling av information

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation.

Centrumets behörighet

(Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75)

Mål

Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning förse politiska beslutsfattare, forskare och fackmän med underlag om aktuella trender så att de kan vidta väl underbyggda beslut och insatser. Centrumet bistår kommissionen i främjandet och utvecklingen av yrkesutbildningen på unionsnivå.

Uppgifter

—

Sammanställa utvald dokumentation och analysera informationen.

| — | Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen.

| — | Utnyttja och sprida användbar information. |
| --- | --- |

—

Utnyttja och sprida användbar information.

| — | Uppmuntra och stödja en gemensam strategi för frågor om utveckling av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra och stödja en gemensam strategi för frågor om utveckling av yrkesutbildning.

| — | Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Varje medlemsstat ska ha

| a) | en företrädare för regeringen, |
| --- | --- |

a)

en företrädare för regeringen,

| b) | en företrädare för arbetsgivarorganisationerna, |
| --- | --- |

b)

en företrädare för arbetsgivarorganisationerna,

| c) | en företrädare för arbetstagarorganisationerna. |
| --- | --- |

c)

en företrädare för arbetstagarorganisationerna.

Europeiska kommissionen ska ha tre ledamöter.

Ledamöterna i a), b) och c) utses av rådet. Kommissionen utser sina företrädare.

Samordnare från arbetsgivarorganisationerna och arbetstagarorganisationerna på europeisk nivå samt observatörer från EES-länderna deltar också i styrelsens och presidiets sammanträden.

Uppgifter

Anta budgeten, fastställa prioriteringar på medellång sikt (centrumets fleråriga planering), anta arbetsprogrammet och bedöma och analysera den årliga verksamhetsrapporten och årsredovisningen. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen.

Presidiet

Sammansättning

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande (en från varje grupp), en samordnare per grupp samt en ytterligare företrädare för kommissionen.

Direktör

Utses av kommissionen utifrån den förteckning över sökande som överlämnats av styrelsen; han eller hon ansvarar för centrumets förvaltning och verkställer styrelsens och presidiets beslut.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

18,53 (19,22) miljoner euro.

Bidrag från unionen: 97,4 % (97,6 %) (1).

Personalstyrka den 31 december 2013:

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 100 (101).

Tillsatta tjänster: 98 (98)
   (2).

Övrig personal:

| — | kontraktsanställda: 23 (23), |
| --- | --- |

—

kontraktsanställda: 23 (23),

| — | utstationerade nationella experter: 4 (3). |
| --- | --- |

—

utstationerade nationella experter: 4 (3).

Personalstyrka totalt: 125 (124):

| — | anställda med uppgifter inom verksamheten: 91 (90), |
| --- | --- |

—

anställda med uppgifter inom verksamheten: 91 (90),

| — | anställda med administrativa uppgifter: 34 (34). |
| --- | --- |

—

anställda med administrativa uppgifter: 34 (34).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Analys av och rapportering om politik

Centrumet bevakar ländernas framsteg när det gäller de kortsiktiga resultat som man kom överens om i Bryggekommunikén. Landsrapporter med sammanfattningar om politiska framsteg sammanställdes för alla EU-medlemsstater, Norge och Island och blev tillgängliga för Europeiska kommissionen, som föreslår landsspecifika rekommendationer till den europeiska planeringsterminen. Fokusgrupper diskuterade politikens ändamålsenlighet med ledamöter i den rådgivande kommittén för yrkesutbildning när centrumets rapport om övervakning av yrkesutbildningspolitiken för 2014 skulle utarbetas. Descriptions of national VET systems (beskrivning av nationella yrkesutbildningssystem) som utarbetas av ReferNet-partner publicerades online när det gällde 29 länder. Spotlight on VET in Ireland (fokus på yrkesutbildningen i Irland) utarbetades till mötet i mars för generaldirektörerna för yrkesutbildning. Vocational education and training in Lithuania – Short description and Spotlight on VET in Lithuania (yrkesutbildning i Litauen – kort beskrivning och fokus på yrkesutbildningen i Litauen) utkom till mötet i november för generaldirektörerna för yrkesutbildning och ordförandeskapets konferens om yrkesutbildning. Centrumets On the way to 2020: data for vocational education and training (mot 2020: uppgifter om yrkesutbildning) publicerades.

Gemensamma EU-verktyg, kvalifikationer och utbildningsresultat

Centrumet gav politiska råd och bidrog med expertkunskaper till arbetsgrupperna på EU-nivå för att bidra till att EU-verktyg införs. Centrumets undersökning om kvalifikationer motsvarande nivå fem i den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och dess analys av och översikt över beskrivningar av nivåer i nationella referensramar för kvalifikationer (NQF) i europeiska länder bidrog direkt till att EQF/NQF infördes. Centrumets undersökning The role of qualifications in governing professions and occupations (kvalifikationernas roll när det gäller reglering av yrken och sysselsättningar) publicerades. En kort not om möjligheter och utmaningar för det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet) publicerades. Europass registrerade 20,85 miljoner besök (14,8 miljoner), och 10,16 miljoner (8,3 miljoner) meritförteckningar genererades online. Vid en arbetsmiddag med Europaparlamentet diskuterades resultat och utmaningar i fråga om europeiska verktyg. Centrumets undersökning Renewing VET provision: Understanding feedback mechanisms between initial VET and the labour market (förnya tillhandahållandet av yrkesutbildning – att förstå mekanismer för återkoppling mellan den ursprungliga yrkesutbildningen och arbetsmarknaden) publicerades. En kortfattad not Keeping young people in (vocational) education: what works? (att ge yrkesutbildning till ungdomar: vad fungerar?) togs fram till det litauiska ordförandeskapets konferens om yrkesutbildning.

Vuxenlärande och övergångar

Centrumets undersökning Return to Work – work-based learning and the reintegration of unemployed adults into the labour market (tillbaka till arbetet – arbetsbaserad inlärning och återintegrering av arbetslösa vuxna på arbetsmarknaden) diskuterades vid det litauiska ordförandeskapets konferens om yrkesutbildning. Centrumets undersökning Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries (fördelar med yrkesutbildning i Europa för människor, organisationer och länder) och Labour market outcomes of vocational education in Europe (resultat av yrkesutbildning på arbetsmarknaden i Europa) publicerades. Centrumets undersökning om godkännande av icke formellt och informellt lärande på europeiska företag avslutades och en sammanfattning spreds vid centrumets och generaldirektoratet för utbildning och kulturs gemensamma seminarium som blev startpunkten för uppföljningen av rådets rekommendation om godkännande 2012. Som stöd till den europeiska alliansen för lärlingsutbildning anordnade centrumet en högnivåkonferens om förnyelse av yrkesutbildningen för att komma till rätta med kompetensglappet – arbetsbaserat lärande och lärlingsutbildning för alla?.

Kompetensanalys

Centrumet bidrog till utvecklingen av kompetenskartan för EU som det ska ta det fulla ansvaret för från och med 2014. Centrumets prognoser 2013 om tillgång och efterfrågan på kompetens i Europeiska unionen släpptes. I Roads to recovery: three skill and labour market scenarios for 2025 (vägar till återhämtning: tre scenarier om kompetens och arbetsmarknad för 2025) sammanfattades de viktigaste resultaten. Centrumets forskningsrapport Quantifying skill needs in Europe – Occupational skills profiles: methodology and application (kvantifiering av kompetensbehoven i Europa – yrkeskompetensprofiler: metod och tillämpning) publicerades. En kortfattad not och publikation Skills for a low carbon Europe (kompetens för ett Europa med låga koldioxidutsläpp) släpptes. Centrumets uppgifter och analyser av kompetensglapp bidrog till arbetet i Global Agenda Council om sysselsättning i Världsekonomiska forumet (WEF) och presenterades vid Global Agendas toppmöte 2013 i Abu Dhabi.

Organisationens inverkan

Vid (den externa) utvärderingen av centrumet av perioden 2007–2012 granskade man om centrumets arbete var förenligt med europeisk politik och tittade på dess effektivitet och inverkan samt synergier med fyra andra EU-byråer. Följande kom fram i utvärderingen: Centrumet uppnådde med stor framgång målen i inrättandeförordningen och betraktas som ett ledande expertcentrum över hela världen när det gäller kvalifikationer och kompetens. Centrumets arbete sammanföll inte med andra aktörers aktiviteter på europeisk, nationell eller internationell nivå. Centrumets output och antalet nedladdningar från centrumets webbplats ökade betydligt. Evenemangen höll hög kvalitet och deltagarna var mycket nöjda med dem. Insatserna var kostnadseffektiva. Centrumet använder ett resultatmätningssystem som hjälper det att hantera och utvärdera inverkan, effektivitet och ändamålsenlighet. 173 politiska EU-dokument (169) citerade centrumets resultat. Centrumets förvaltning fortsatte att ge stöd till insatser på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. En personalenkät 2013 bekräftade att personalen var nöjd med administrativa tjänster och stödtjänster.

Mer information finns på www.cedefop.europa.eu (Årsrapport och årlig verksamhetsrapport 2013).

---

(1)  Anm.: Här ingår inkomster avsatta för särskilda ändamål från GD Sysselsättning socialpolitik och inkluderings delegeringsavtal som uppgick till 0,6 miljoner euro 2013 (1,32 miljoner euro 2012).

(2)  Detta innefattar tillsatta tjänster (96) och erbjudanden om anställning (2) på lediga tjänster (i enlighet med den fleråriga personalpolitikstrategin).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

Cedefop har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/51

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2013, med akademins svar

(2014/C 442/06)

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF (1) som upphävdes 2005 och ersattes med rådets beslut 2005/681/RIF (2). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen på grundval av gemensamma normer för högre polismän (3). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF (1) som upphävdes 2005 och ersattes med rådets beslut 2005/681/RIF (2). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen på grundval av gemensamma normer för högre polismän (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i akademins system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i akademins system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | akademins årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

akademins årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för akademin som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6):






  a) | I ledningens ansvar för akademins årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner akademins årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av akademins finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för akademin som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6):

a)

I ledningens ansvar för akademins årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner akademins årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av akademins finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida akademins årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida akademins årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av akademins finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av akademins finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2012 förföll 0,3 miljoner euro (17,6 %) 2013. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas inom 2012 års bidragsöverenskommelser var lägre än beräknat (0,21 miljoner euro eller 70 % av de överförda anslag som förföll), vilket visar att akademin behöver få korrektare information från stödmottagarna vid årets slut om de faktiska kostnader som uppkommit. |
| --- | --- |

11.

Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2012 förföll 0,3 miljoner euro (17,6 %) 2013. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas inom 2012 års bidragsöverenskommelser var lägre än beräknat (0,21 miljoner euro eller 70 % av de överförda anslag som förföll), vilket visar att akademin behöver få korrektare information från stödmottagarna vid årets slut om de faktiska kostnader som uppkommit.

| 12. | Andelen gjorda åtaganden 2013 under de olika rubrikerna varierade mellan 92 % och 95 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 1 45  410 euro (30,5 %) men detta berodde främst på händelser som låg utanför akademins kontroll, såsom betalningar som skulle göras 2014 för tjänster och varor som hade beställts och tagits emot som planerat 2013. |
| --- | --- |

12.

Andelen gjorda åtaganden 2013 under de olika rubrikerna varierade mellan 92 % och 95 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 1 45  410 euro (30,5 %) men detta berodde främst på händelser som låg utanför akademins kontroll, såsom betalningar som skulle göras 2014 för tjänster och varor som hade beställts och tagits emot som planerat 2013.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Akademins rekryteringsförfaranden medger ännu inte full insyn. Anvisningarna till medlemmar i uttagningskommittéerna om enhetlig bedömning av urvalskriterier var inte tillräckligt tydliga, kraven på yrkeserfarenhet överensstämde inte alltid med genomförandebestämmelserna till akademins tjänsteföreskrifter och rekryteringsdokumentationen var ofullständig. |
| --- | --- |

13.

Akademins rekryteringsförfaranden medger ännu inte full insyn. Anvisningarna till medlemmar i uttagningskommittéerna om enhetlig bedömning av urvalskriterier var inte tillräckligt tydliga, kraven på yrkeserfarenhet överensstämde inte alltid med genomförandebestämmelserna till akademins tjänsteföreskrifter och rekryteringsdokumentationen var ofullständig.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 336, 30.12.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 256, 1.10.2005, s. 63.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas akademins behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen överföringar och den stora andelen förfallna anslag tyder på brister i planeringen och/eller genomförandet av budgeten och strider mot principen om budgetens ettårighet. | e.t. |
| 2011 | Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag. | Pågår |
| 2011 | Akademin ligger i Bramshill där den använder den brittiska National Policing Improvement Agencys (NPIA) lokaler. NPIA ska stänga i slutet av 2012 och det är oklart hur länge akademin kan fortsätta att använda sina nuvarande lokaler. | Pågår |
| 2011 | Akademin behöver öka insynen i sina rekryteringsförfaranden. I meddelandena om lediga tjänster finns ingen information om möjligheten att överklaga beslut, akademin hade inte fastställt hur urvalskriterierna skulle viktas innan den gick igenom ansökningarna och den utarbetade inte alltid rapporter där urvalsförfaranden och beslut om reservlistor sammanfattades. | Har genomförts |
| 2012 | Akademin förde över 3 55  500 euro i gjorda åtaganden till 2013 för att användas till 2013 års utbytesprogram som planeras äga rum mellan mars och november 2013. Eftersom 2013 års utbytesprogram inte nämns i akademins arbetsprogram för 2012 och inget finansieringsbeslut hade fattats om detta under 2012 är överföringen oriktig. | e.t. |
| 2012 | Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 0,7 miljoner euro (41,2 %) 2012. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas i enlighet med bidragsöverenskommelser 2011 blev lägre än beräknat (0,44 miljoner euro eller 62 % av de förfallna överföringarna). | Har inte genomförts |
| 2012 | Andelen anslag för vilka det gjordes åtaganden 2012 under de olika rubrikerna varierade mellan 90 % och 99 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning III (driftsutgifter) och uppgick till 1,5 miljoner euro (36 %). Detta berodde dock inte på att genomförandet av akademins årliga arbetsprogram för 2012 var försenat utan till största delen på den överföring som nämns i punkt 11 och på det faktum att ersättning för kostnader för kurser som organiserades under de sista månaderna av 2012 inom ramen för 2012 års bidragsöverenskommelser inte skulle betalas förrän i början av 2013 (1 miljon euro). | e.t. |
| 2012 | Akademin gjorde 37 budgetöverföringar på 1 miljon euro under 2012, varav 36 var inom respektive avdelning. | Pågår |
| 2012 | De diskussioner om akademins framtid som pågår sedan flera år har lett till att planeringen och genomförandet av arbetet präglas av osäkerhet. | Pågår |
| 2012 | Akademin måste se till att i alla delar följa sin handledning för rekrytering och att ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: meddelandena om ledig tjänst offentliggjordes inte alltid minst sex veckor före ansökningstidens slut, det fanns inga bevis för att bedömare kontrollerade att reglerna för inlämnande av ansökningar hade följts, de urvalskriterier som tillämpades överensstämde inte alltid med de kriterier som hade angivits i meddelandet om ledig tjänst och i några fall var bedömningen av ansökningar mycket försenad. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen överföringar och den stora andelen förfallna anslag tyder på brister i planeringen och/eller genomförandet av budgeten och strider mot principen om budgetens ettårighet.

e.t.

2011

Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag.

Pågår

2011

Akademin ligger i Bramshill där den använder den brittiska National Policing Improvement Agencys (NPIA) lokaler. NPIA ska stänga i slutet av 2012 och det är oklart hur länge akademin kan fortsätta att använda sina nuvarande lokaler.

Pågår

2011

Akademin behöver öka insynen i sina rekryteringsförfaranden. I meddelandena om lediga tjänster finns ingen information om möjligheten att överklaga beslut, akademin hade inte fastställt hur urvalskriterierna skulle viktas innan den gick igenom ansökningarna och den utarbetade inte alltid rapporter där urvalsförfaranden och beslut om reservlistor sammanfattades.

Har genomförts

2012

Akademin förde över 3 55  500 euro i gjorda åtaganden till 2013 för att användas till 2013 års utbytesprogram som planeras äga rum mellan mars och november 2013. Eftersom 2013 års utbytesprogram inte nämns i akademins arbetsprogram för 2012 och inget finansieringsbeslut hade fattats om detta under 2012 är överföringen oriktig.

e.t.

2012

Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 0,7 miljoner euro (41,2 %) 2012. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas i enlighet med bidragsöverenskommelser 2011 blev lägre än beräknat (0,44 miljoner euro eller 62 % av de förfallna överföringarna).

Har inte genomförts

2012

Andelen anslag för vilka det gjordes åtaganden 2012 under de olika rubrikerna varierade mellan 90 % och 99 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning III (driftsutgifter) och uppgick till 1,5 miljoner euro (36 %). Detta berodde dock inte på att genomförandet av akademins årliga arbetsprogram för 2012 var försenat utan till största delen på den överföring som nämns i punkt 11 och på det faktum att ersättning för kostnader för kurser som organiserades under de sista månaderna av 2012 inom ramen för 2012 års bidragsöverenskommelser inte skulle betalas förrän i början av 2013 (1 miljon euro).

e.t.

2012

Akademin gjorde 37 budgetöverföringar på 1 miljon euro under 2012, varav 36 var inom respektive avdelning.

Pågår

2012

De diskussioner om akademins framtid som pågår sedan flera år har lett till att planeringen och genomförandet av arbetet präglas av osäkerhet.

Pågår

2012

Akademin måste se till att i alla delar följa sin handledning för rekrytering och att ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: meddelandena om ledig tjänst offentliggjordes inte alltid minst sex veckor före ansökningstidens slut, det fanns inga bevis för att bedömare kontrollerade att reglerna för inlämnande av ansökningar hade följts, de urvalskriterier som tillämpades överensstämde inte alltid med de kriterier som hade angivits i meddelandet om ledig tjänst och i några fall var bedömningen av ansökningar mycket försenad.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska polisakademin (Bramshill)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 87 i EUF-fördraget) | Tillnärmning av lagar








  ”1. | Unionen ska utveckla ett polissamarbete mellan alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra brottsbekämpande organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och utreda brott. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 87 i EUF-fördraget)

Tillnärmning av lagar

”1.

Unionen ska utveckla ett polissamarbete mellan alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra brottsbekämpande organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och utreda brott.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 får Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder om






  [...] | |
| --- | --- | --- |

2.

Vid tillämpning av punkt 1 får Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder om

[...]

| b) | stöd till utbildning av personal samt samarbete om personalutbyte, utrustning och kriminalteknisk forskning [...].” |
| --- | --- |

b)

stöd till utbildning av personal samt samarbete om personalutbyte, utrustning och kriminalteknisk forskning [...].”

Akademins behörighet

Akademins behörighet

(Rådets beslut 2005/681/RIF)

(Rådets beslut 2005/681/RIF)

Mål

Mål

”Akademins syfte ska vara att genom optimering av samarbetet mellan de olika delar som akademin består av bidra till utbildningen av medlemsstaternas högre polismän. Akademin ska stödja och utveckla ett europeiskt tillvägagångssätt när det gäller medlemsstaternas viktigaste problem med brottsbekämpning, brottsförebyggande verksamhet och upprätthållande av den allmänna ordningen och säkerheten, särskilt när det gäller gränsöverskridande frågor med anknytning till dessa problem.”

Uppgifter

Uppgifter

| — | Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen.

| — | Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:






  a) | Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete. |
| --- | --- | --- |

—

Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:

a)

Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete.

| b) | Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

b)

Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet.

| c) | Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion. |
| --- | --- |

c)

Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion.

| — | Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar.

Organisation

Organisation

Styrelse

Styrelse

Sammansättning

Sammansättning

En delegation från varje medlemsstat.

Varje delegation ska ha en röst. Företrädare för Europeiska kommissionen och för generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och Europol ska inbjudas att närvara vid mötena som observatörer utan rösträtt.

Direktör

Direktör

Direktören leder akademin och utses av styrelsen som också kan skilja direktören från dennes uppdrag.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till akademins förfogande 2013 (2012)

Medel till akademins förfogande 2013 (2012)

Budget

Budget

8,4(8,4) miljoner euro.

(8,4)

Personalstyrka

Personalstyrka

Tjänster enligt tjänsteförteckningen 2013: 28 (28) tillfälligt anställda.

(28)

Dessutom budgeterades 10 (10) tjänster för kontraktsanställda.

(10)

Medlemsstaterna utstationerade även totalt 5 (5) nationella experter under året.

(5)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Kurser, seminarier och konferenser

Kurser, seminarier och konferenser

Akademin genomförde sammanlagt 72 (82) aktiviteter (kurser, seminarier och konferenser). Bedömningen av utvärderingarna av aktiviteterna visar att den allmänna tillfredsställelsen med akademins aktiviteter och utbildningsresultat var fortsatt hög med 94 % (93 %).

(82)

(93 %)

Akademin samlade det högsta antalet deltagare hittills: 2  251(2  098) deltagare från brottsbekämpande myndigheter och 707 (772) utbildare från 42 (33) länder (EU-medlemsstater och tredjeländer) och 21 (27) EU-organ och internationella organ.

(2  098)

(772)

(33)

(27)

Deltagandet (närvaro/tillgängliga platser) har ökat betydligt och var högre än tidigare med 116 % (96 %), vilket visar på ökad efterfrågan på akademins utbildning. Akademin anordnade själv 19 (15) aktiviteter till stöd för nätverket och inledde en ansökningsprocess avseende en bidragsöverenskommelse för 2014. Inga aktiviteter sköts upp till det påföljande kalenderåret.

(96 %)

(15)

Yttre förbindelser

Yttre förbindelser

Under 2013 fortsatte akademin sitt fruktbara samarbete med kandidatländer, potentiella kandidatländer och grannskapsländer/östliga partnerländer liksom med strategiska partner, RIF-byråer och EU-institutioner, däribland Europeiska utrikestjänsten.

Under 2013 undertecknade akademin två samarbetsavtal med Albanien och Ryssland (betecknande nog genomförde Ryssland och akademin för första gången en gemensam aktivitet i Moskva 2013) och ett samarbetsavtal med Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA). Förhandlingarna fortsatte med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och med Bosnien och Hercegovina. Formella kontakter togs med Kosovo och Armenien, vilket ledde till två expertuppdrag dit för att undersöka möjligheterna till samarbete.

Kontakter togs även med utbildare i USA som arbetar med brottsbekämpande organisationer. Akademin slutförde framgångsrikt sitt ordförandeskap för RIF-byråernas kontaktgrupp och genomförde överenskomna gemensamma aktiviteter som ingick i en slutrapport som godkändes av den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten.

Akademin gav under 2013 stöd till sju projekt om kapacitetsuppbyggnad som genomfördes av EU:s medlemsstater. Projekten gällde allt från metoder för e-lärande, utbildning om bekämpning av sexuellt utnyttjande av barn till civil krishantering och andra viktiga polisiära frågor.

Utarbetande av utbildningshandböcker och (gemensamma) kursplaner

Utarbetande av utbildningshandböcker och (gemensamma) kursplaner

Handboken för Sirene-utbildning användes vid Sirene-aktiviteter under 2013 och uppdaterades av Sirenes utbildningskommitté. Handboken kommer att delas ut till generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd i början av 2014.

Den gemensamma kursplanen om narkotikahandel uppdaterades och två nya gemensamma kursplaner utarbetades: om terrorismbekämpning och om Eurojust; den senare med aktivt deltagande av experter vid Eurojust. En expert från Europol bidrog till den gemensamma kursplanen om terrorismbekämpning, och Europol kommenterade även den gemensamma kursplanen om narkotikahandel (fyra gemensamma kursplaner uppdaterades och slutfördes under 2012).

(fyra gemensamma kursplaner uppdaterades och slutfördes under 2012)

Forskning och vetenskap

Forskning och vetenskap

Akademins årliga konferens 2013 om polisiär vetenskap och forskning handlade om polisarbete i det civila samhället i ekonomiskt svåra tider. Konferensen hade 126 (120) deltagare både från EU:s medlemsstater och utifrån och mottogs väl. Bidrag till konferensen har lagts ut på akademins webbplats och en samlingsvolym förbereds för publicering.

(120)

Med stöd av akademins nätverk för nationella korrespondenter inom forskning och vetenskap och arbetsgruppen för kunskapsöverföring publicerades två nya utgåvor av akademins forsknings- och vetenskapsbulletin på webbplatsen. Dessutom har en webbsida skapats där vetenskapliga polisiära publikationer som publicerats i EU samlas. Akademins e-bibliotek fortsätter att erbjudas som en kunskapsbank för registrerade användare av e-Net.

Europeiskt utbytesprogram för poliser

Europeiskt utbytesprogram för poliser

Akademins utbytesprogram för poliser 2013 bestod av sex delar plus studiebesök:

| — | En allmän del för högre polismän. |
| --- | --- |

—

En allmän del för högre polismän.

| — | En del för befälhavare. |
| --- | --- |

—

En del för befälhavare.

| — | En del för utbildare. |
| --- | --- |

—

En del för utbildare.

| — | En del för forskare. |
| --- | --- |

—

En del för forskare.

| — | En del för samarbete mellan organ. |
| --- | --- |

—

En del för samarbete mellan organ.

| — | En del för grannskapsländer och länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

—

En del för grannskapsländer och länder på västra Balkan.

| — | Studiebesök vid Europol (2 ggr), Frontex, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Olaf. |
| --- | --- |

—

Studiebesök vid Europol (2 ggr), Frontex, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Olaf.

Programmet innehöll ämnen som hämtats från Stockholmsprogrammets prioriteringar och EU:s policycykel och ämnen som begärts av medlemsstaterna. Utbytena anordnas bilateralt och varar mellan högst tolv kalenderdagar och lägst fem arbetsdagar. Studiebesök på mellan tre och fem dagar anordnades till de ovan nämnda organisationerna.

För första gången deltog länder på västra Balkan, Turkiet och östliga partnerländer i utbytesprogrammet.

Sammanlagt deltog 444 (293) deltagare från 25 medlemsstater, grannskapsländer och länder på västra Balkan – det högsta deltagarantalet sedan projektet inleddes 2007. Programmet hade en budget på något över 6 00  000 euro som finansierades av akademin, och utnyttjandegraden var över 95 %.

(293)

Återkopplingen från 135 deltagare i utbytesprogrammet och 54 deltagare i studiebesöken visade på en anmärkningsvärd andel – 98 % – nöjda deltagare i det europeiska utbytesprogrammet för poliser 2013.

Elektroniskt nätverk (e-Net)

Elektroniskt nätverk (e-Net)

| — | Ett möte för nationella förvaltare av det elektroniska nätverket ägde rum i november. Akademins system för förvaltning av utbildning (LMS, Learning Management System) visade sig vara mycket framgångsrikt både när det gällde att uppdatera och förbättra on line-stödet till akademins aktiviteter och som plattform för informationsutbyte inom akademins nätverk. Öppna plattformar har också gjorts tillgängliga där verksamhetsgrupper i ett nätverkslärande sammanhang kan lära sig av och tillsammans med varandra med hjälp av digital teknik. |
| --- | --- |

—

Ett möte för nationella förvaltare av det elektroniska nätverket ägde rum i november. Akademins system för förvaltning av utbildning (LMS, Learning Management System) visade sig vara mycket framgångsrikt både när det gällde att uppdatera och förbättra on line-stödet till akademins aktiviteter och som plattform för informationsutbyte inom akademins nätverk. Öppna plattformar har också gjorts tillgängliga där verksamhetsgrupper i ett nätverkslärande sammanhang kan lära sig av och tillsammans med varandra med hjälp av digital teknik.

Learning Management System

e-lärande

e-lärande

| — | Under 2013 utarbetade akademin tre (fyra) nya moduler och uppdaterade två (noll) existerande moduler för e-lärande om ämnena pengatvätt, SIS II, Prümbeslutet, Europol och it-brottslighet. Framtagningen av e-lärandemodulen om EU:s policycykel slutfördes under 2013, och den antogs i januari 2014. I dagsläget finns 19 moduler tillgängliga på internet. |
| --- | --- |

—

Under 2013 utarbetade akademin tre (fyra) nya moduler och uppdaterade två (noll) existerande moduler för e-lärande om ämnena pengatvätt, SIS II, Prümbeslutet, Europol och it-brottslighet. Framtagningen av e-lärandemodulen om EU:s policycykel slutfördes under 2013, och den antogs i januari 2014. I dagsläget finns 19 moduler tillgängliga på internet.

(fyra)

(noll)

| — | Under 2013 besöktes e-lärandemodulerna av 1  994(1  961) unika användare, 31 webbinarier genomfördes med 3  562(1  667) deltagare. Tio plattformar för verksamhetsgrupper var aktiva under 2013, och 2  063 likasinnade yrkesverksamma inom olika områden av polisarbete och polisutbildning delade och utbytte kunskaper och erfarenhet. |
| --- | --- |

—

Under 2013 besöktes e-lärandemodulerna av 1  994(1  961) unika användare, 31 webbinarier genomfördes med 3  562(1  667) deltagare. Tio plattformar för verksamhetsgrupper var aktiva under 2013, och 2  063 likasinnade yrkesverksamma inom olika områden av polisarbete och polisutbildning delade och utbytte kunskaper och erfarenhet.

(1  961)

(1  667)

Källa: Bilagan har tillhandahållits av akademin.

Källa

---

AKADEMINS SVAR

| 11 och 12: | Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. Utifrån de omständigheter som beskrivs kan vi konstatera att de åtgärder som akademin har vidtagit under de senaste åren har gjort att antalet överföringar minskat markant. Vi strävar efter att i allt högre grad efterleva och upprätthålla principen om budgetens ettårighet som föreskrivs i budgetförordningen. |
| --- | --- |

11 och 12:

Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. Utifrån de omständigheter som beskrivs kan vi konstatera att de åtgärder som akademin har vidtagit under de senaste åren har gjort att antalet överföringar minskat markant. Vi strävar efter att i allt högre grad efterleva och upprätthålla principen om budgetens ettårighet som föreskrivs i budgetförordningen.

| 13: | Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. Vi är färdiga med dokumentationen av personalprocesserna och har gjort om och förbättrat de tillhörande arbetsanvisningarna, mallarna och kontrollistorna. Vi räknar med att dessa förändringar, som ska tillämpas vid de rekryteringsförfaranden som nyligen inletts, kommer att bidra till bättre hantering av och ökad insyn i rekryteringsprocessen. |
| --- | --- |

13:

Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. Vi är färdiga med dokumentationen av personalprocesserna och har gjort om och förbättrat de tillhörande arbetsanvisningarna, mallarna och kontrollistorna. Vi räknar med att dessa förändringar, som ska tillämpas vid de rekryteringsförfaranden som nyligen inletts, kommer att bidra till bättre hantering av och ökad insyn i rekryteringsprocessen.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/61

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2013, med myndighetens svar

(2014/C 442/07)

INLEDNING

| 1. | Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Ordföranden godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Ordföranden godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Budgetgenomförandet för 2013 är lågt och ligger på 86 % (1 2 7 55  144 euro), med en motsvarande stor andel förfallna anslag. Detta förklaras delvis av det faktum att inkomsterna och de tillhörande driftsutgifterna (avdelning III) i hög grad är beroende av antalet ansökningar om registrering av växtförädlarrätt, vilket är svårt att förutse exakt. Särskilt när det gäller de administrativa utgifterna (avdelning II) skulle dock budgetplaneringen och budgetövervakningen kunna bli bättre. |
| --- | --- |

11.

Budgetgenomförandet för 2013 är lågt och ligger på 86 % (1 2 7 55  144 euro), med en motsvarande stor andel förfallna anslag. Detta förklaras delvis av det faktum att inkomsterna och de tillhörande driftsutgifterna (avdelning III) i hög grad är beroende av antalet ansökningar om registrering av växtförädlarrätt, vilket är svårt att förutse exakt. Särskilt när det gäller de administrativa utgifterna (avdelning II) skulle dock budgetplaneringen och budgetövervakningen kunna bli bättre.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 38–42 i myndighetens budgetförordning.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artiklarna 87–92 i myndighetens budgetförordning.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndigheten har inte tillämpat tillämpningsföreskrifterna till tjänsteföreskrifterna när det gäller anställning och användning av kontraktsanställda och tillfällig tjänstgöring på tjänster med ledningsansvar. | Pågår |
| 2012 | Myndigheten gjorde en fysisk kontroll av sina tillgångar i december 2012. Den utarbetade dock ingen rapport om den fysiska kontrollen. Därför går det inte att kontrollera exaktheten i motsvarande bokföringsmaterial. | Har genomförts |
| 2012 | Rekryteringsförfarandena visade på stora brister som påverkar insynen och likabehandlingen av de sökande: viktningar och minimikrav som fastställts tillämpades inte alltid, man använde ingen konsekvent utvärderingsmetod vid de olika rekryteringsförfarandena och möjligheten att överklaga nämndes inte i meddelandet om ledig tjänst. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndigheten har inte tillämpat tillämpningsföreskrifterna till tjänsteföreskrifterna när det gäller anställning och användning av kontraktsanställda och tillfällig tjänstgöring på tjänster med ledningsansvar.

Pågår

2012

Myndigheten gjorde en fysisk kontroll av sina tillgångar i december 2012. Den utarbetade dock ingen rapport om den fysiska kontrollen. Därför går det inte att kontrollera exaktheten i motsvarande bokföringsmaterial.

Har genomförts

2012

Rekryteringsförfarandena visade på stora brister som påverkar insynen och likabehandlingen av de sökande: viktningar och minimikrav som fastställts tillämpades inte alltid, man använde ingen konsekvent utvärderingsmetod vid de olika rekryteringsförfarandena och möjligheten att överklaga nämndes inte i meddelandet om ledig tjänst.

Pågår

---

BILAGA II

Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Utdrag ur artikel 36 i EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  Sådana förbud eller restriktioner [skydd av industriell och kommersiell äganderätt] får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 2100/94 och den strategiska planen 2010–2015) | Mål

  Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter.
  Främja innovation när det gäller växtsorter genom högkvalitativ behandling till rimlig kostnad av ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt och genom strategisk handledning och stöd vid utövandet av dessa rättigheter till berörda parter.

  Uppgifter







  — | Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Utdrag ur artikel 36 i EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

Sådana förbud eller restriktioner [skydd av industriell och kommersiell äganderätt] får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

Myndighetens behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2100/94 och den strategiska planen 2010–2015)

Mål

Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter.

Främja innovation när det gäller växtsorter genom högkvalitativ behandling till rimlig kostnad av ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt och genom strategisk handledning och stöd vid utövandet av dessa rättigheter till berörda parter.

Uppgifter

—

Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt.

| — | Beslut avseende invändningar. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende invändningar.

| — | Beslut avseende överklaganden. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende överklaganden.

| — | Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

—

Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt.

Organisation

Ordförande

Leder myndigheten. Han eller hon utses av rådet på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen ska lägga fram efter förvaltningsrådets yttrande.

Förvaltningsrådet

Övervakar myndighetens arbetsprogram och fastställer bestämmelser för arbetsmetoder. Det består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt deras respektive ersättare.

Beslut om beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt fattas av kommittéer bestående av tre av myndighetens anställda och av överklagandenämnden vid överklaganden.

Legalitetskontroll av myndighetens åtgärder

Kommissionen kontrollerar legaliteten i de åtgärder som företas av myndighetens ordförande och för vilka det i unionsslagstiftningen inte föreskrivs legalitetskontroll av ett annat organ, samt i åtgärder av förvaltningsrådet som har samband med myndighetens budget.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Förvaltningsrådet.

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

14,8(14,3) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2013:

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 48 (46)

Tillsatta tjänster: 45 (45)

Personalstyrka totalt: 45 (45), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 28,5(17,5) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 28,5(17,5)

| — | administrativa uppgifter: 16,5(21,5) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 16,5(21,5)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Mottagna ansökningar: 3  297 (2  868)

Beviljade växtförädlarrätter: 2  706 (2  640)

Unionens gällande växtförädlarrätter per den 31 december 2013: 21  576 (20  362)

Internationellt samarbete inom växtförädlingsskydd

| — | Bidrag till tillämpningen av växtförädlarrätter. |
| --- | --- |

—

Bidrag till tillämpningen av växtförädlarrätter.

| — | Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer), Upov (1), Ciopora (2), ESA3 (3), Oapi (4),OECD (5) och Maff (6) (Japan). |
| --- | --- |

—

Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer), Upov (1), Ciopora (2), ESA3 (3), Oapi (4),OECD (5) och Maff (6) (Japan).

---

(1)  Union pour la Protection des Obtentions végétales (internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter).

(2)  Internationella gemenskapen för odlare av asexuellt reproducerbara prydnadsväxter och fruktsorter.

(3)  European Seed Association (den europeiska utsädesföreningen).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (afrikanska organisationen för immateriella rättigheter).

(5)  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.

(6)  Ministeriet för jordbruk, livsmedel och fiske (Japan).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Vi noterar revisionsrättens kommentarer om budgetgenomförandet. Förutom fluktuationer i den externa efterfrågan bidrog ett domstolsärende som rör lönenivåer och som ännu inte avgjorts till ett lägre budgetgenomförande 2013. Dessa händelser kunde vi inte råda över. Vi vill fästa uppmärksamheten på det faktum att de förfallna anslagen för avdelning II endast uppgick till 2 procent av myndighetens totala budget, vilket visar på klok budgetförvaltning. |
| --- | --- |

11.

Vi noterar revisionsrättens kommentarer om budgetgenomförandet. Förutom fluktuationer i den externa efterfrågan bidrog ett domstolsärende som rör lönenivåer och som ännu inte avgjorts till ett lägre budgetgenomförande 2013. Dessa händelser kunde vi inte råda över. Vi vill fästa uppmärksamheten på det faktum att de förfallna anslagen för avdelning II endast uppgick till 2 procent av myndighetens totala budget, vilket visar på klok budgetförvaltning.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/67 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/67

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/08)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2009/336/EG (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2009/336/EG (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var hög med 97 % för både avdelning I (personalkostnader) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 25 % gäller överföringarna främst it-tjänster och it-utrustning som hade beställts och delvis levererats 2013 men ännu inte fakturerats vid årets slut, och de beror även på att genomförandeorganets verksamhet är flerårig till sin natur (experternas genomgångar och revisioner av projekt). |
| --- | --- |

11.

Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var hög med 97 % för både avdelning I (personalkostnader) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 25 % gäller överföringarna främst it-tjänster och it-utrustning som hade beställts och delvis levererats 2013 men ännu inte fakturerats vid årets slut, och de beror även på att genomförandeorganets verksamhet är flerårig till sin natur (experternas genomgångar och revisioner av projekt).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 101, 21.4.2009, s. 26.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 62 och 68 jämförda med artiklarna 53 och 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Andelen anslag för vilka det gjorts åtaganden var hög med 99 % för både avdelning I (personalkostnader) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 28 % gällde de till största delen tjänster som hade utförts under 2012 men ännu inte fakturerats vid årets slut (byggnadskostnader och it-konsulttjänster) och den fleråriga karaktären på genomförandeorganets verksamhet (experternas genomgångar och revisioner av projekt). | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Andelen anslag för vilka det gjorts åtaganden var hög med 99 % för både avdelning I (personalkostnader) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 28 % gällde de till största delen tjänster som hade utförts under 2012 men ännu inte fakturerats vid årets slut (byggnadskostnader och it-konsulttjänster) och den fleråriga karaktären på genomförandeorganets verksamhet (experternas genomgångar och revisioner av projekt).

e.t.

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i EUF-fördraget) | Insamling av information

  Unionen ska bidra till utvecklingen av utbildning av god kvalitet.
  Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.
  Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.
  Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 58/2003; kommissionens beslut 2009/336/EG, ändrat genom beslut 2012/797/EU; kommissionens beslut C(2009) 3355, ändrat genom beslut C(2012) 9475 final) | Mål

  Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.
  I åtgärderna ingår många olika typer av program.
  Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program – t.ex. ”Livslångt lärande”, ”Kultur”, ”Aktiv ungdom”, ”Europa för medborgarna”, ”Media”, ”Erasmus Mundus” och ”Tempus”. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

  Uppgifter







  — | Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program och genomföra nödvändiga kontroller samt fatta relevanta beslut på grundval av kommissionens delegering. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i EUF-fördraget)

Insamling av information

Unionen ska bidra till utvecklingen av utbildning av god kvalitet.

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.

Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.

Genomförandeorganets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003; kommissionens beslut 2009/336/EG, ändrat genom beslut 2012/797/EU; kommissionens beslut C(2009) 3355, ändrat genom beslut C(2012) 9475 final)

Mål

Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.

I åtgärderna ingår många olika typer av program.

Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program – t.ex. ”Livslångt lärande”, ”Kultur”, ”Aktiv ungdom”, ”Europa för medborgarna”, ”Media”, ”Erasmus Mundus” och ”Tempus”. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

Uppgifter

—

Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program och genomföra nödvändiga kontroller samt fatta relevanta beslut på grundval av kommissionens delegering.

| — | Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program.

| — | På EU-nivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa (”Eurydike”) och insatser för att bättre förstå och lära känna ungdomsområdet genom insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer. |
| --- | --- |

—

På EU-nivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa (”Eurydike”) och insatser för att bättre förstå och lära känna ungdomsområdet genom insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Består av fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen.

Uppgifter

Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av Europeiska kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets administrativa budget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Internrevisionsfunktionen.

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2013 (2012)

Budget

Genomförandeorganets förvaltningsbudget uppgick till 51 (50) miljoner euro för 2013 (till 100 % finansierad från Europeiska unionens allmänna budget).

Genomförandeorganet har förvaltat 850 (728) miljoner euro för de program och projekt som kommissionen har delegerat till genomförandeorganet.

Personalstyrka den 31 december 2013:

Tillfälligt anställda: 105 (103) tjänster för tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 99 (99)

Kontraktsanställda: 348 (335) tjänster för kontraktsanställda, varav tillsatta: 336 (329)

Personalstyrka totalt: 435 (428) varav anställda med

uppgifter inom verksamheten: 352 administrativa uppgifter: 83

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Kommunikation

| — | Genomförandeorganet deltog i 19 informationsdagar anordnade av nationella genomförandeorgan/strukturer och vid flera andra informationstillfällen i Bryssel, EVE (1) -databasen uppdaterades med projektresultat och evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet deltog i 19 informationsdagar anordnade av nationella genomförandeorgan/strukturer och vid flera andra informationstillfällen i Bryssel, EVE (1) -databasen uppdaterades med projektresultat och evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten.

| — | Kickoffmöten anordnades i Bryssel för nya projektsamordnare och deras partner. |
| --- | --- |

—

Kickoffmöten anordnades i Bryssel för nya projektsamordnare och deras partner.

| — | Klustermöten om olika teman och möten med projektsamordnare anordnades på olika platser. |
| --- | --- |

—

Klustermöten om olika teman och möten med projektsamordnare anordnades på olika platser.

Urval

| — | 28 ansökningsomgångar och ett anbudsförfarande offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

28 ansökningsomgångar och ett anbudsförfarande offentliggjordes.

| — | Tillhörande faktablad (beskrivningar) av de utvalda förslagen publicerades på genomförandeorganets webbplats. |
| --- | --- |

—

Tillhörande faktablad (beskrivningar) av de utvalda förslagen publicerades på genomförandeorganets webbplats.

| — | Cirka 15  000 inkomna förslag behandlades. |
| --- | --- |

—

Cirka 15  000 inkomna förslag behandlades.

| — | Omkring 4  000 projekt och 4  308 Erasmusstadgor för högre utbildning valdes ut. |
| --- | --- |

—

Omkring 4  000 projekt och 4  308 Erasmusstadgor för högre utbildning valdes ut.

Uppföljningsbesök

| — | Över 310 övervakningsbesök (på plats eller i Bryssel) med projektdeltagare anordnades för att övervaka 310 projekt. |
| --- | --- |

—

Över 310 övervakningsbesök (på plats eller i Bryssel) med projektdeltagare anordnades för att övervaka 310 projekt.

Förenklingsåtgärder

| — | Användningen av e-blanketter har utvidgats till att gälla fler åtgärder och används för 91 % av alla ansökningar. |
| --- | --- |

—

Användningen av e-blanketter har utvidgats till att gälla fler åtgärder och används för 91 % av alla ansökningar.

| — | Det förenklade kontraktsförfarandet har utvidgats (beslut i stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder. |
| --- | --- |

—

Det förenklade kontraktsförfarandet har utvidgats (beslut i stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder.

| — | Det schablonbaserade beräkningssättet har förbättrats och tillämpades på fler åtgärder. |
| --- | --- |

—

Det schablonbaserade beräkningssättet har förbättrats och tillämpades på fler åtgärder.

| — | Expertgenomgångar och expertutvärderingar på distans av projekt har använts i större utsträckning för att utvärdera åtgärder. |
| --- | --- |

—

Expertgenomgångar och expertutvärderingar på distans av projekt har använts i större utsträckning för att utvärdera åtgärder.

| — | Revisionsintyg utformades för att förenkla den finansiella rapporteringen och kommer successivt att användas i större utsträckning. |
| --- | --- |

—

Revisionsintyg utformades för att förenkla den finansiella rapporteringen och kommer successivt att användas i större utsträckning.

| — | Ett paket om finansiell information har utformats för att vägleda stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Ett paket om finansiell information har utformats för att vägleda stödmottagarna.

Samarbete med ansvariga generaldirektorat

| — | Fyra sammanträden med styrelsen anordnades. |
| --- | --- |

—

Fyra sammanträden med styrelsen anordnades.

| — | Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen anordnades med direktörerna för de ansvariga generaldirektoraten (tre möten om året). |
| --- | --- |

—

Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen anordnades med direktörerna för de ansvariga generaldirektoraten (tre möten om året).

| — | Stöd till de ansvariga generaldirektoraten med förberedelser inför nästa generations program. |
| --- | --- |

—

Stöd till de ansvariga generaldirektoraten med förberedelser inför nästa generations program.

| — | Information på begäran till kommissionen om genomförandet av program. |
| --- | --- |

—

Information på begäran till kommissionen om genomförandet av program.

| — | Genomförandet av handlingsplanen efter den andra interimistiska utvärderingen av genomförandeorganet. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av handlingsplanen efter den andra interimistiska utvärderingen av genomförandeorganet.

| — | Nära samarbete med de ansvariga generaldirektoraten vid utarbetandet av de nya programmen för 2014–2020. |
| --- | --- |

—

Nära samarbete med de ansvariga generaldirektoraten vid utarbetandet av de nya programmen för 2014–2020.

Policystöd

| — | Kontinuerlig förvaltning av nätverket Eurydice för policystöd inom utbildningsområdet; nätverket har utvidgats till att även gälla ungdomar. |
| --- | --- |

—

Kontinuerlig förvaltning av nätverket Eurydice för policystöd inom utbildningsområdet; nätverket har utvidgats till att även gälla ungdomar.

| — | Eurydice-enheten har utarbetat flera rapporter. |
| --- | --- |

—

Eurydice-enheten har utarbetat flera rapporter.

Revisioner

114 revisioner inom granskningsplanen 2012 genomförs. 114 nya revisioner planeras inom granskningsplanen 2013.

Kontrat och projekt:

5  492 kontrakt undertecknades, 4  969 projekt avslutades.

Mandat

| — | Genomförandeorganets mandat förlängdes under 2013. Förlängningen antogs av kommissionen i december. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganets mandat förlängdes under 2013. Förlängningen antogs av kommissionen i december.

---

(1)  Elektronisk plattform för spridning och utnyttjande av resultat av projekt som får stöd genom program som förvaltas av Europeiska kommissionen på områdena utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdom och medborgarskap.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Genomförandeorganet noterar revisionsrättens kommentarer. Jämfört med föregående år har andelen anslag som förts över minskat. Genomförandeorganet kommer att fortsätta sina ansträngningar för att kontrollera och minska andelen överföringar. |
| --- | --- |

11.

Genomförandeorganet noterar revisionsrättens kommentarer. Jämfört med föregående år har andelen anslag som förts över minskat. Genomförandeorganet kommer att fortsätta sina ansträngningar för att kontrollera och minska andelen överföringar.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/74 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/74

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2013 med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/09)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG (1) om ändring av beslut 2004/20/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2004 och som slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta EU-åtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG (1) om ändring av beslut 2004/20/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2004 och som slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta EU-åtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganet årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganet årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Även om budgetgenomförandet för 2013 var tillfredsställande tyder omfattningen av de anslag som fördes över från 2012 och sedan förföll 2013 (2 15  000 euro eller 19 % av överföringarna) på brister i genomförandeorganets budgetplanering och strider mot principen om budgetens ettårighet. De förfallna anslagen gällde främst preliminära åtaganden för rutinmässiga administrativa utgifter. |
| --- | --- |

11.

Även om budgetgenomförandet för 2013 var tillfredsställande tyder omfattningen av de anslag som fördes över från 2012 och sedan förföll 2013 (2 15  000 euro eller 19 % av överföringarna) på brister i genomförandeorganets budgetplanering och strider mot principen om budgetens ettårighet. De förfallna anslagen gällde främst preliminära åtaganden för rutinmässiga administrativa utgifter.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 1.6.2007, s. 52.

1

(2)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 85.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 62 och 68 jämförda med artiklarna 53 och 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Genomförandeorganets internrevisionsfunktion ansvarar även för efterhandskontrollerna som är en del av internkontrollsystemet. Detta inkräktar på internrevisionsfunktionens resurser för internrevision och medför att internrevisionsfunktionen inte har möjlighet att utföra oberoende revisioner inom detta område. Denna dubbla roll överensstämmer inte med normerna för interkontroll och de internationella standarderna för yrkesmässigt utövande av internrevision (International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing). | Har genomförts |
| 2012 | Det finns behov av att förbättra rekryteringsförfarandena: urvalskriterierna överensstämde inte fullt ut med kriterierna i meddelandet om ledig tjänst, några urvalskriterier fick en oproportionell viktning, ingen lägsta poäng för den första urvalsomgången hade angivits och det högsta antalet sökande till förteckningarna över godkända sökande hade inte fastställts på förhand, motiveringen till att sökande uteslöts i det sista steget av urvalsförfarandet var inte alltid tillräckligt dokumenterad och sekretess- och intresseförklaringar hade inte alltid undertecknats. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Genomförandeorganets internrevisionsfunktion ansvarar även för efterhandskontrollerna som är en del av internkontrollsystemet. Detta inkräktar på internrevisionsfunktionens resurser för internrevision och medför att internrevisionsfunktionen inte har möjlighet att utföra oberoende revisioner inom detta område. Denna dubbla roll överensstämmer inte med normerna för interkontroll och de internationella standarderna för yrkesmässigt utövande av internrevision (International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing).

Har genomförts

2012

Det finns behov av att förbättra rekryteringsförfarandena: urvalskriterierna överensstämde inte fullt ut med kriterierna i meddelandet om ledig tjänst, några urvalskriterier fick en oproportionell viktning, ingen lägsta poäng för den första urvalsomgången hade angivits och det högsta antalet sökande till förteckningarna över godkända sökande hade inte fastställts på förhand, motiveringen till att sökande uteslöts i det sista steget av urvalsförfarandet var inte alltid tillräckligt dokumenterad och sekretess- och intresseförklaringar hade inte alltid undertecknats.

Har genomförts

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget | 1. | ”Unionens miljöpolitik ska bidra till att [...] bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.”

  (Artikel 191 i EUF-fördraget) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget

1.

”Unionens miljöpolitik ska bidra till att [...] bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.”

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

| 2. | ”Gemenskapens näringslivspolitik ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.”

  (Artikel 173 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

2.

”Gemenskapens näringslivspolitik ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.”

(Artikel 173 i EUF-fördraget)

| 3. | ”Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska man fastställa gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium, de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.”

  (Artikel 91.1 och artikel 100.2 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

3.

”Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska man fastställa gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium, de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.”

(Artikel 91.1 och artikel 100.2 i EUF-fördraget)

| 4. | ”Målet för unionens politik på energiområdet ska vara att garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät.”

  (Artikel 194.1 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

4.

”Målet för unionens politik på energiområdet ska vara att garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät.”

(Artikel 194.1 i EUF-fördraget)

Genomförandeorganets behörighet

(enligt kommissionens beslut 2004/20/EG, ändrat genom kommissionens beslut 2007/372/EG)

Mål

Inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning har EU vidtagit åtgärder för att främja och utveckla konkurrenskraft och innovation. En av dessa åtgärder är inrättandet av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG), med framför allt programmet Intelligent energi – Europa (IEE) och programmet för entreprenörskap och innovation (EIP). De viktigaste målen är att utveckla företagens konkurrenskraft, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag, att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation, att främja dels energieffektivitet, dels nya och förnybara energikällor. Till de åtgärder som vidtas inom ramen för Lissabonstrategin hör även det andra Marco Polo-programmet (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006). De viktigaste målen är att minska trafikstockningar, förbättra transportsystemets miljöprestanda och stärka intermodal transport och på så sätt bidra till effektiva och hållbara transportsystem samt bättre konkurrenskraft och innovation särskilt för små och medelstora företag. När det gäller dessa EU-program ska genomförandeorganet utföra de uppgifter som rör EU-stöd, med undantag för utvärdering av programmen, övervakning av lagstiftningen, strategiska studier och andra åtgärder som uteslutande faller inom ramen för kommissionens kompetensområde.

Uppgifter

Genomföra EU-programmen i enlighet med de uppgifter som kommissionen har delegerat:

| — | Förvalta alla etapper under specifika projekts löptid. |
| --- | --- |

—

Förvalta alla etapper under specifika projekts löptid.

| — | Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen till kommissionen samt främja samordning och synergier mellan programmen. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen till kommissionen samt främja samordning och synergier mellan programmen.

| — | När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet). |
| --- | --- |

—

När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet).

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen. Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets driftsbudget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2013 (2012)

Budget

Driftsbudget

Det totala planerade beloppet var 242,9(241,3) miljoner euro (varav 100 % från EU:s allmänna budget). Åtaganden gjordes för hela beloppet och 213,9 miljoner euro betalades efter godkännande av budgetmyndigheten. Genomförandeorganet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar.

| — | IEE: 91,9(83,9) miljoner euro |
| --- | --- |

—

IEE: 91,9(83,9) miljoner euro

| — | EIP miljöinnovation: 33,1(35,0) miljoner euro |
| --- | --- |

—

EIP miljöinnovation: 33,1(35,0) miljoner euro

| — | EIP-nätverk: 51,2(57,4) miljoner euro |
| --- | --- |

—

EIP-nätverk: 51,2(57,4) miljoner euro

| — | Marco Polo: 66,8(65,1) miljoner euro |
| --- | --- |

—

Marco Polo: 66,8(65,1) miljoner euro

Administrativ budget

Genomförandeorganet hade en administrativ budget på 16,4(16,4) miljoner euro som det självständigt ansvarar för. Genomförandeorganets administrativa budget subventionerades helt av EU.

Personalstyrka den 31 december 2013

| — | Personalstyrka totalt: 163 (162) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 161 (156). |
| --- | --- |

—

Personalstyrka totalt: 163 (162) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 161 (156).

| — | Tillfälligt anställda: 37 (37) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 35 (37). |
| --- | --- |

—

Tillfälligt anställda: 37 (37) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 35 (37).

| — | Kontraktsanställda: 126 (125) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 126 (119). |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 126 (125) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 126 (119).

Produkter och tjänster 2013

Genomförandeorganet ansvarar för förvaltingen av EU:s insatser på områdena energi; entreprenörskap och innovation (inbegripet miljöinnovation) och hållbara godstransporter inom följande EU-program:

| — | Följande delar av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: Programmet Intelligent energi Europa II (2007–2013), projektförvaltning av och PR-arrangemang om nätverket Enterprise Europe, IPR-projekt (immaterialrättigheter) och projekt för miljöinnovation – första utprovning och marknadsintroduktion. |
| --- | --- |

—

Följande delar av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: Programmet Intelligent energi Europa II (2007–2013), projektförvaltning av och PR-arrangemang om nätverket Enterprise Europe, IPR-projekt (immaterialrättigheter) och projekt för miljöinnovation – första utprovning och marknadsintroduktion.

| — | Programmen Marco Polo I (2003–2006) och II (2007–2013). |
| --- | --- |

—

Programmen Marco Polo I (2003–2006) och II (2007–2013).

| — | Programmet Intelligent energi Europa I (2003–2006). |
| --- | --- |

—

Programmet Intelligent energi Europa I (2003–2006).

Intelligent energi Europa (IEE)

Nyckelaktiviteter

| — | Genomförandeorganet stod i nära kontakt med potentiella stödmottagare – man besvarade över 1  400 förfrågningar via e-post och deltog vid 18 informationsdagar. Genomförandeorganet deltog också i över 120 projektsammanträden och anordnade 10 möten med entreprenörer, bland annat ett viktigt evenemang som anordnades tillsammans med GD Regionalpolitik och två stora möten inom kompetenshöjningsinitiativet Build Up Skills med företrädare från byggbranschen och yrkesutbildnings- och energisektorerna från över 30 länder. Flera tusen aktörer inom energisektorn svarade också på 2013 års ansökningsomgång – genomförandeorganet tog emot fler förslag än någonsin tidigare. Ansökningsomgången ledde till den största utvärdering som genomförandeorganet någonsin har genomfört. Över 550 ansökningar hade kommit in inom den viktigaste tidsfristen. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet stod i nära kontakt med potentiella stödmottagare – man besvarade över 1  400 förfrågningar via e-post och deltog vid 18 informationsdagar. Genomförandeorganet deltog också i över 120 projektsammanträden och anordnade 10 möten med entreprenörer, bland annat ett viktigt evenemang som anordnades tillsammans med GD Regionalpolitik och två stora möten inom kompetenshöjningsinitiativet Build Up Skills med företrädare från byggbranschen och yrkesutbildnings- och energisektorerna från över 30 länder. Flera tusen aktörer inom energisektorn svarade också på 2013 års ansökningsomgång – genomförandeorganet tog emot fler förslag än någonsin tidigare. Ansökningsomgången ledde till den största utvärdering som genomförandeorganet någonsin har genomfört. Över 550 ansökningar hade kommit in inom den viktigaste tidsfristen.

| — | Tack vare de nära kontakterna med stödmottagarna och andra aktörer på marknaden gav genomförandeorganet feedback till GD Energi om många olika frågor. Det viktigaste bidraget lämnades till arbetsprogrammet för Horisont 2020 Energi (2014–2015). Genomförandeorganet deltog aktivt i de arbetsgrupper som inrättats av GD Forskning och innovation om övergripande frågor, utvärdering och inlämning och resultatindikatorer. Det bidrog även till alla avdelningsövergripande möten och i alla möten med kommittén för Shadow -programmet. Andra bidrag gällde meddelandet om energiteknik och innovation, och strategiskt arbete om att mobilisera finansiering av investeringar i hållbar energi, kapacitetsuppbyggnad, ökad tillsyn av marknaden, främjande av nära-nollenergibyggnader och hållbar användning av biomassa. |
| --- | --- |

—

Tack vare de nära kontakterna med stödmottagarna och andra aktörer på marknaden gav genomförandeorganet feedback till GD Energi om många olika frågor. Det viktigaste bidraget lämnades till arbetsprogrammet för Horisont 2020 Energi (2014–2015). Genomförandeorganet deltog aktivt i de arbetsgrupper som inrättats av GD Forskning och innovation om övergripande frågor, utvärdering och inlämning och resultatindikatorer. Det bidrog även till alla avdelningsövergripande möten och i alla möten med kommittén för Shadow -programmet. Andra bidrag gällde meddelandet om energiteknik och innovation, och strategiskt arbete om att mobilisera finansiering av investeringar i hållbar energi, kapacitetsuppbyggnad, ökad tillsyn av marknaden, främjande av nära-nollenergibyggnader och hållbar användning av biomassa.

| — | Genomförandeorganet gav också input till andra generaldirektorat, bl.a. GD Transport och rörlighets paket för rörlighet i städer, GD Havsfrågor och fiskes meddelande om blå energi, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings ständiga kommitté för skogsbruk och GD Kommunikationsnät, innehåll och tekniks avdelningsövergripande arbetsgrupp om belysning. Genom kompetenshöjningsinitiativet Build Up Skills samlade genomförandeorganet aktörer från bygg-, yrkesutbildnings- och energisektorerna och lämnade nationella data och färdplaner om utbildning av byggarbetskraft till GD Energi, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, GD Utbildning och kultur och GD Näringsliv. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet gav också input till andra generaldirektorat, bl.a. GD Transport och rörlighets paket för rörlighet i städer, GD Havsfrågor och fiskes meddelande om blå energi, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings ständiga kommitté för skogsbruk och GD Kommunikationsnät, innehåll och tekniks avdelningsövergripande arbetsgrupp om belysning. Genom kompetenshöjningsinitiativet Build Up Skills samlade genomförandeorganet aktörer från bygg-, yrkesutbildnings- och energisektorerna och lämnade nationella data och färdplaner om utbildning av byggarbetskraft till GD Energi, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, GD Utbildning och kultur och GD Näringsliv.

| — | Under 2013 ägnade genomförandeorganet mer arbete åt att kvantifiera effekterna av program. Arbetet med att lära projektsamordnare använda resultatindikatorer fortsatte. Riktlinjer för beräkning av sådana indikatorer utarbetades också. Genomförandeorganet visade att sedan 2007 har de IEE-projekt som man förvaltar nått 40 miljoner människor runtom i EU genom medierna, levererat förnybar energi till motsvararande 6,7 miljoner invånares elförbrukning, sparat primärenergi motsvarande 1,7 miljoner hushålls årliga energiförbrukning och lett till investeringar på närmare 3 miljarder euro i hållbar energi. |
| --- | --- |

—

Under 2013 ägnade genomförandeorganet mer arbete åt att kvantifiera effekterna av program. Arbetet med att lära projektsamordnare använda resultatindikatorer fortsatte. Riktlinjer för beräkning av sådana indikatorer utarbetades också. Genomförandeorganet visade att sedan 2007 har de IEE-projekt som man förvaltar nått 40 miljoner människor runtom i EU genom medierna, levererat förnybar energi till motsvararande 6,7 miljoner invånares elförbrukning, sparat primärenergi motsvarande 1,7 miljoner hushålls årliga energiförbrukning och lett till investeringar på närmare 3 miljarder euro i hållbar energi.

| — | Slutligen deltog genomförandeorganet i europeiska kampanjveckan för hållbar energi 2013. En högnivåkonferens om strategi med över 3  000 deltagare ägde rum i Bryssel. Dessutom genomfördes 91 andra evenemang i Bryssel och 589 Energidagar runt om i Europa. Genomförandeorganets intensiva mediearbete ledde till 253 omnämnanden med en potentiell publik på över 25 miljoner människor. |
| --- | --- |

—

Slutligen deltog genomförandeorganet i europeiska kampanjveckan för hållbar energi 2013. En högnivåkonferens om strategi med över 3  000 deltagare ägde rum i Bryssel. Dessutom genomfördes 91 andra evenemang i Bryssel och 589 Energidagar runt om i Europa. Genomförandeorganets intensiva mediearbete ledde till 253 omnämnanden med en potentiell publik på över 25 miljoner människor.

Miljöinnovation

Nyckelaktiviteter

Miljöinnovation stöds av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation genom flera typer av åtgärder (finansiella instrument, nätverk för nationella och regionala aktörer, projekt för första utprovning och marknadsintroduktion). Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av projekt för första utprovning och marknadsintroduktion inom miljöinnovation och har en budget på cirka 200 miljoner euro för perioden 2008–2013.

Under 2013 koncentrerades arbetet på följande områden:

| — | Genomförandet av ansökningsomgången 2012 avslutades. Större delen av förhandlingarna var klara i juni och juli. Några enskilda överenskommelser undertecknades senare under året. Totalt undertecknades 46 bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av ansökningsomgången 2012 avslutades. Större delen av förhandlingarna var klara i juni och juli. Några enskilda överenskommelser undertecknades senare under året. Totalt undertecknades 46 bidragsöverenskommelser.

| — | Ny ansökningsomgång: ansökningsomgången 2013 lanserades i maj 2013 och följdes av en framgångsrik Europeisk informationsdag med 340 deltagare och 420 tittare via internet. Under evenemanget genomfördes 70 bilaterala möten då deltagarna kunde diskutera förslagsidéer med personal från genomförandeorganet med kunskap om miljöinnovation. Genomförandeorganet deltog vid sex nationella informationsdagar. Denna ansökningsomgång fick rekordmånga förslag (461). |
| --- | --- |

—

Ny ansökningsomgång: ansökningsomgången 2013 lanserades i maj 2013 och följdes av en framgångsrik Europeisk informationsdag med 340 deltagare och 420 tittare via internet. Under evenemanget genomfördes 70 bilaterala möten då deltagarna kunde diskutera förslagsidéer med personal från genomförandeorganet med kunskap om miljöinnovation. Genomförandeorganet deltog vid sex nationella informationsdagar. Denna ansökningsomgång fick rekordmånga förslag (461).

| — | Erfarenheter av marknadsnära projekt och resultaten från studien av resultat och effekter av miljöinnovationsprojekt delades med kommissionen (Horisont 2020-arbetsgrupper och Life-teamet). De presenterades vid ett pressmöte med miljökommissionär Potočnik. |
| --- | --- |

—

Erfarenheter av marknadsnära projekt och resultaten från studien av resultat och effekter av miljöinnovationsprojekt delades med kommissionen (Horisont 2020-arbetsgrupper och Life-teamet). De presenterades vid ett pressmöte med miljökommissionär Potočnik.

Marco Polo-programmet

Nyckelaktiviteter

| — | 173 deltagare kom till Europeiska informationsdagen i april (och ytterligare 528 deltog via direktsändning på internet). Vid detta tillfälle organiserades 42 bilaterala möten med potentiella stödmottagare inom Marco Polo. För att attrahera potentiella stödmottagare genomfördes en annonskampanj riktad till 6 25  000 läsare. |
| --- | --- |

—

173 deltagare kom till Europeiska informationsdagen i april (och ytterligare 528 deltog via direktsändning på internet). Vid detta tillfälle organiserades 42 bilaterala möten med potentiella stödmottagare inom Marco Polo. För att attrahera potentiella stödmottagare genomfördes en annonskampanj riktad till 6 25  000 läsare.

| — | Ansökningsomgången 2013 publicerades den 26 mars och avslutades den 23 augusti. Totalt togs 61 förslag emot. Förutvärderingarna genomfördes mellan den 9 och den 20 september. |
| --- | --- |

—

Ansökningsomgången 2013 publicerades den 26 mars och avslutades den 23 augusti. Totalt togs 61 förslag emot. Förutvärderingarna genomfördes mellan den 9 och den 20 september.

| — | Från de 54 förslagen från ansökningsomgången 2012 godkändes 26 projekt efter framgångsrika förhandlingar. Beslutet om beviljande av bidrag fattades den 23 maj (efter godkännande av GD Transport och rörlighet). |
| --- | --- |

—

Från de 54 förslagen från ansökningsomgången 2012 godkändes 26 projekt efter framgångsrika förhandlingar. Beslutet om beviljande av bidrag fattades den 23 maj (efter godkännande av GD Transport och rörlighet).

| — | Förvaltning av pågående projekt: 16 kontrollbesök på plats genomfördes. Vidare förkortades tiden för beviljande drastiskt mellan 2012 och 2013 (med 118 dagar) tack vare Marco Polo-enhetens ansträngningar för att påskynda kontraktsprocessen. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av pågående projekt: 16 kontrollbesök på plats genomfördes. Vidare förkortades tiden för beviljande drastiskt mellan 2012 och 2013 (med 118 dagar) tack vare Marco Polo-enhetens ansträngningar för att påskynda kontraktsprocessen.

| — | Under det sista kvartalet fortsatte överföringen av förvaltningen av Marco Polo-programmet till genomförandeorganet för innovation och nätverk (från den 1 januari 2014) med nära samarbete mellan de två genomförandorganen. Alla berörda parter informerades om den ändrade förvaltningen genom ett meddelande. |
| --- | --- |

—

Under det sista kvartalet fortsatte överföringen av förvaltningen av Marco Polo-programmet till genomförandeorganet för innovation och nätverk (från den 1 januari 2014) med nära samarbete mellan de två genomförandorganen. Alla berörda parter informerades om den ändrade förvaltningen genom ett meddelande.

EIP-programmet – nätverket Enterprise Europe

Nyckelaktiviteter

Programmet består av över 600 partnerorganisationer i över 50 länder, däribland de 28 EU-medlemsstaterna. Utöver projektförvaltningsuppgifter för 92 kontrakt (särskilda bidragsöverenskommelser) och projektet IPeuropAware, ansvarar genomförandeorganet även för stöd till nätverket Enterprise Europe och för förvaltningen av de it-verktyg och databaser som används för interaktiv kommunikation mellan nätverksdeltagarna.

| — | I juni 2013 lanserades nätverkets nya it-system (det så kallade Merlin-projektet). Denna stora och viktiga händelse var ett centralt steg mot en modernisering av de it-verktyg som nätverksparterna använder som inte endast kommer att underlätta samarbetet och kommunikationen mellan dem utan även innebär att ytterligare förbättringar kan göras på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

—

I juni 2013 lanserades nätverkets nya it-system (det så kallade Merlin-projektet). Denna stora och viktiga händelse var ett centralt steg mot en modernisering av de it-verktyg som nätverksparterna använder som inte endast kommer att underlätta samarbetet och kommunikationen mellan dem utan även innebär att ytterligare förbättringar kan göras på ett ändamålsenligt sätt.

| — | Den årliga konferensen i Vilnius organiserades tillsammans med Litauens EU-ordförandeskap och hölls för att marknadsföra evenemang och strategier med direkt relevans för små och medelstora företag på EU-nivå med nätverksparter. Den lockade 725 deltagare. Den efterföljande enkäten visade på mycket positiv feedback (86 % av de svarande angav att de var ”nöjda” eller ”mycket nöjda”). |
| --- | --- |

—

Den årliga konferensen i Vilnius organiserades tillsammans med Litauens EU-ordförandeskap och hölls för att marknadsföra evenemang och strategier med direkt relevans för små och medelstora företag på EU-nivå med nätverksparter. Den lockade 725 deltagare. Den efterföljande enkäten visade på mycket positiv feedback (86 % av de svarande angav att de var ”nöjda” eller ”mycket nöjda”).

| — | Genomförandeorganet fortsatte under 2013 att hjälpa nätverksparterna att rekrytera små och medelstora företag för att delta i Missions for Growth – vice ordföranden Tajanis initiativ för att uppmuntra till närmare samarbete mellan EU och berörda länder som ett sätt att skapa tillväxt och arbetstillfällen på båda sidor. Genomförandeorganet bidrog aktivt till nio sådana uppdrag. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet fortsatte under 2013 att hjälpa nätverksparterna att rekrytera små och medelstora företag för att delta i Missions for Growth – vice ordföranden Tajanis initiativ för att uppmuntra till närmare samarbete mellan EU och berörda länder som ett sätt att skapa tillväxt och arbetstillfällen på båda sidor. Genomförandeorganet bidrog aktivt till nio sådana uppdrag.

| — | I april överlämnade genomförandeorganet en skrivelse till GD Näringsliv med konkreta idéer om nätverkets framtid inom Cosme (program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag). Tyngdpunkten låg på nätverkets övergripande arkitektur, dess regionala konsortier, förstärkningen av nätverkets regionala fotfäste, synlighet, kompetens och utmärkta kvalitet, differentiering av tjänster och budgetmässiga och kontraktsmässiga arrangemang. Skrivelsen fungerade också som input för att hjälpa kommissionen att definiera den lämpligaste strategin mot bakgrund av erfarenheterna från den löpande förvaltningen av nätverket under de senaste åren. |
| --- | --- |

—

I april överlämnade genomförandeorganet en skrivelse till GD Näringsliv med konkreta idéer om nätverkets framtid inom Cosme (program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag). Tyngdpunkten låg på nätverkets övergripande arkitektur, dess regionala konsortier, förstärkningen av nätverkets regionala fotfäste, synlighet, kompetens och utmärkta kvalitet, differentiering av tjänster och budgetmässiga och kontraktsmässiga arrangemang. Skrivelsen fungerade också som input för att hjälpa kommissionen att definiera den lämpligaste strategin mot bakgrund av erfarenheterna från den löpande förvaltningen av nätverket under de senaste åren.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | På samma sätt som vi gör varje år granskade vi våra åtaganden i slutet av 2012 och mot bakgrund av vad vi visste då förde vi över betalningsbemyndiganden för ungefär 1,125 miljoner euro (mindre än 8 procent av budgeten 2012) för att täcka våra åtaganden.
  En del av de överförda anslagen (0,215 miljoner euro) förföll slutligen eftersom de betalningar som skulle göras var lägre än förväntat. Huvudorsakerna till detta var följande: 1) En underleverantör som inte kunde leverera sitt arbete före slutet på året. 2) Ett lägre belopp betalades för vissa åtaganden beroende på externa faktorer (delade kostnader för byggnader och experter som arbetade de sista veckorna 2012 under servicenivåavtal). 3) Antalet budgetrubriker (fler än 20), vilket gjorde att det fanns små belopp på några tusen euro eller mindre under varje budgetrubrik, bidrog till det sammanlagda beloppet på 0,215 euro som revisionsrätten nämner.
  Det är dessutom värt att notera att beloppet på 0,215 miljoner euro är 30 procent lägre än föregående år (0,309 miljoner euro) och endast motsvarar 1,5 procent av vår administrativa budget för 2012.
  Den nya strukturen för den administrativa budgeten som antogs 2014, med färre budgetrubriker, ska till viss del göra det lättare att minska antalet överförda anslag som förfaller. |
| --- | --- |

11.

På samma sätt som vi gör varje år granskade vi våra åtaganden i slutet av 2012 och mot bakgrund av vad vi visste då förde vi över betalningsbemyndiganden för ungefär 1,125 miljoner euro (mindre än 8 procent av budgeten 2012) för att täcka våra åtaganden.

En del av de överförda anslagen (0,215 miljoner euro) förföll slutligen eftersom de betalningar som skulle göras var lägre än förväntat. Huvudorsakerna till detta var följande: 1) En underleverantör som inte kunde leverera sitt arbete före slutet på året. 2) Ett lägre belopp betalades för vissa åtaganden beroende på externa faktorer (delade kostnader för byggnader och experter som arbetade de sista veckorna 2012 under servicenivåavtal). 3) Antalet budgetrubriker (fler än 20), vilket gjorde att det fanns små belopp på några tusen euro eller mindre under varje budgetrubrik, bidrog till det sammanlagda beloppet på 0,215 euro som revisionsrätten nämner.

Det är dessutom värt att notera att beloppet på 0,215 miljoner euro är 30 procent lägre än föregående år (0,309 miljoner euro) och endast motsvarar 1,5 procent av vår administrativa budget för 2012.

Den nya strukturen för den administrativa budgeten som antogs 2014, med färre budgetrubriker, ska till viss del göra det lättare att minska antalet överförda anslag som förfaller.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/83

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/10)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar den 31 december 2015 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3). Genom kommissionens beslut 2013/770/EU (4) ersattes genomförandeorganet av sin rättsliga efterträdare, Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor, som inrättades för en period som började den 1 januari 2014 och slutar den 31 december 2024. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar den 31 december 2015 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3). Genom kommissionens beslut 2013/770/EU (4) ersattes genomförandeorganet av sin rättsliga efterträdare, Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor, som inrättades för en period som började den 1 januari 2014 och slutar den 31 december 2024.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (7).






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (8) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (7).

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (8) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (9) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med Ifacs internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (9) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med Ifacs internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2012 förföll 0,23 miljoner euro eller 21 % 2013. Att så stora anslag förfaller tyder på brister i budgetplaneringen, i synnerhet när det gäller prognoser om kostnader i samband med möten med externa deltagare. |
| --- | --- |

11.

Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2012 förföll 0,23 miljoner euro eller 21 % 2013. Att så stora anslag förfaller tyder på brister i budgetplaneringen, i synnerhet när det gäller prognoser om kostnader i samband med möten med externa deltagare.

| 12. | Andelen anslag som det hade gjorts åtaganden för var relativt låg med 94 %. Andelen betalningar 2013 i förhållande till anslag som det hade gjorts åtaganden för var tillfredsställande för avdelningarna I och II med 97 respektive 87 %. Även om överföringarna inom avdelning III är höga med 1,0 miljoner euro eller 43 % av anslagen för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning III är detta en återspegling av att genomförandeorganets verksamhet är flerårig, och betalningar planerades och gjordes i enlighet med operativa behov. |
| --- | --- |

12.

Andelen anslag som det hade gjorts åtaganden för var relativt låg med 94 %. Andelen betalningar 2013 i förhållande till anslag som det hade gjorts åtaganden för var tillfredsställande för avdelningarna I och II med 97 respektive 87 %. Även om överföringarna inom avdelning III är höga med 1,0 miljoner euro eller 43 % av anslagen för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning III är detta en återspegling av att genomförandeorganets verksamhet är flerårig, och betalningar planerades och gjordes i enlighet med operativa behov.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 369, 16.12.2004, s. 73.

1

(2)  EUT L 173, 3.7.2008, s. 27.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  EUT L 341, 18.12.2013, s. 69.

4

(5)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  Artiklarna 62 och 68 jämförda med artiklarna 53 och 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

(8)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet Ifac eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

8

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(9)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

9

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | När det gäller avdelning III – driftsutgifter, fördes ett belopp på 0,8 miljoner euro, eller 46 % av ingångna åtaganden, över till 2012. Den höga andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. | e.t. |
| 2012 | Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2011 förföll 0,2 miljoner euro (18 %) 2012. Trots att detta delvis beror på att det är svårt att förutse kostnader för möten med externa deltagare tyder en sådan stor andel på brister i budgetplaneringen. | e.t. |
| 2012 | Andelen betalningar för 2012 i förhållande till ingångna åtaganden är tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och II, som ligger på 96 respektive 84 %. Andelen överföringar inom avdelning III är dock hög med 1,1 miljoner euro eller 47 % av ingångna åtaganden inom avdelning III. Trots att detta delvis beror på att kostnadsredovisningarna för tjänsteresor presenterades sent av externa mötesdeltagare strider en sådan hög andel mot principen om budgetens ettårighet. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

När det gäller avdelning III – driftsutgifter, fördes ett belopp på 0,8 miljoner euro, eller 46 % av ingångna åtaganden, över till 2012. Den höga andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet.

e.t.

2012

Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2011 förföll 0,2 miljoner euro (18 %) 2012. Trots att detta delvis beror på att det är svårt att förutse kostnader för möten med externa deltagare tyder en sådan stor andel på brister i budgetplaneringen.

e.t.

2012

Andelen betalningar för 2012 i förhållande till ingångna åtaganden är tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och II, som ligger på 96 respektive 84 %. Andelen överföringar inom avdelning III är dock hög med 1,1 miljoner euro eller 47 % av ingångna åtaganden inom avdelning III. Trots att detta delvis beror på att kostnadsredovisningarna för tjänsteresor presenterades sent av externa mötesdeltagare strider en sådan hög andel mot principen om budgetens ettårighet.

e.t.

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 168 och 169 i EUF-fördraget) | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.
  För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet | Mål







  — | Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 168 och 169 i EUF-fördraget)

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen.

Genomförandeorganets behörighet

Mål

—

Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG.

| — | Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för EU-åtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för EU-åtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG.

| — | Med sitt genomförandebeslut av den 17 december 2013 (2013/770/EU) inrättade Europeiska kommissionen Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor som ersatte och efterträdde Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor från den 1 januari 2014 till den 31 december 2024. |
| --- | --- |

—

Med sitt genomförandebeslut av den 17 december 2013 (2013/770/EU) inrättade Europeiska kommissionen Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor som ersatte och efterträdde Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor från den 1 januari 2014 till den 31 december 2024.

| — | Alla hänvisningar i denna bilaga till Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor räknas därför från den 1 januari 2014 som hänvisningar till Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor som är dess rättsliga efterträdare. |
| --- | --- |

—

Alla hänvisningar i denna bilaga till Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor räknas därför från den 1 januari 2014 som hänvisningar till Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor som är dess rättsliga efterträdare.

Uppgifter

När det gäller de EU-program som tas upp nedan ansvarar genomförandeorganet för följande uppgifter såsom fastställs i den delegerande rättsakt som antogs den 9 september 2008 (1):

Folkhälsoprogrammet 2003–2008 – beslut nr 1786/2002/EG

Folkhälsoprogrammet 2008–2013 – beslut nr 1350/2007/EG

Konsumentprogrammet 2007–2013 – beslut nr 1926/2006/EG

Åtgärder för utbildning om säkra livsmedel – förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG:

| a) | Förvalta alla etapper av projektcykeln (i övervaknings- och spridningssyfte ska genomförandeorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa en databas för projekten eller fortsätta med en befintlig databas och komplettera den med en projektbeskrivning och de slutliga resultaten). |
| --- | --- |

a)

Förvalta alla etapper av projektcykeln (i övervaknings- och spridningssyfte ska genomförandeorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa en databas för projekten eller fortsätta med en befintlig databas och komplettera den med en projektbeskrivning och de slutliga resultaten).

| b) | Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga kontroller. |
| --- | --- |

b)

Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga kontroller.

| c) | Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den ska kunna styra genomförandet av EU-program och EU-åtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program. |
| --- | --- |

c)

Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den ska kunna styra genomförandet av EU-program och EU-åtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program.

| d) | Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder.

| e) | Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen.

| f) | Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen. |
| --- | --- |

f)

Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen.

| g) | Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

g)

Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning.

| h) | Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

h)

Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut.

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen. Styrelseledamöterna utses på två år.

Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets administrativa budget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Genomförandeorganets administrativa budget för 2013 uppgick till 7,23 (7,22) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013

Den 31 december 2013 hade genomförandeorganet 49 (50) anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna av vilka 11 (11) var tillfälligt anställda och 38 (39) kontraktsanställda.

Produkter och tjänster 2013

| 1. | De bidrag som beviljats 2005–2007 inom folkhälsoprogrammet 2003–2008 avslutades. Det bidrag som beviljats för 2008–2012 inom det andra folkhälsoprogrammet (2008–2013) övervakades. Förhandlingarna om bidrag inom inbjudan att lämna förslag 2013 slutfördes framgångsrikt, bl.a. om projekt, konferenser, driftsbidrag och gemensamma insatser. Genomförandeorganet förvaltade inbjudan att lämna förslag 2013 liksom de bidrag och kontrakt som tilldelades vid 2008 års inbjudan att lämna förslag och anbudsinfordran inom konsumentprogrammet 2007–2013, projekt som beviljades bidrag vid 2007, 2008 och 2009 års anbudsinfordringar inom utbildningsåtgärder för säkrare livsmedel. |
| --- | --- |

1.

De bidrag som beviljats 2005–2007 inom folkhälsoprogrammet 2003–2008 avslutades. Det bidrag som beviljats för 2008–2012 inom det andra folkhälsoprogrammet (2008–2013) övervakades. Förhandlingarna om bidrag inom inbjudan att lämna förslag 2013 slutfördes framgångsrikt, bl.a. om projekt, konferenser, driftsbidrag och gemensamma insatser. Genomförandeorganet förvaltade inbjudan att lämna förslag 2013 liksom de bidrag och kontrakt som tilldelades vid 2008 års inbjudan att lämna förslag och anbudsinfordran inom konsumentprogrammet 2007–2013, projekt som beviljades bidrag vid 2007, 2008 och 2009 års anbudsinfordringar inom utbildningsåtgärder för säkrare livsmedel.

| 2. | Arbetsprogram för folkhälsoprogrammet






  — | Inbjudan att lämna förslag 2013 inleddes den 20 december 2012 och avslutades den 22 mars 2013. Den offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och på genomförandeorganets (3)och Europas webbplatser. |
| --- | --- | --- |

2.

Arbetsprogram för folkhälsoprogrammet

—

Inbjudan att lämna förslag 2013 inleddes den 20 december 2012 och avslutades den 22 mars 2013. Den offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och på genomförandeorganets (3)och Europas webbplatser.

| — | Projektförslag: Nio av de 52 tekniskt utvärderade projektförslagen (17,3 %) rekommenderades för finansiering (exklusive reservförteckningen) för en total föreslagen EU-medfinansiering på 1 2 2 43  354 euro. |
| --- | --- |

—

Projektförslag: Nio av de 52 tekniskt utvärderade projektförslagen (17,3 %) rekommenderades för finansiering (exklusive reservförteckningen) för en total föreslagen EU-medfinansiering på 1 2 2 43  354 euro.

| — | Förslag till konferenser: Elva av de 46 tekniskt utvärderade förslagen till konferenser (24 %) rekommenderades för finansiering. Detta innebär en föreslagen EU-medfinansiering på 7 19  758 euro. |
| --- | --- |

—

Förslag till konferenser: Elva av de 46 tekniskt utvärderade förslagen till konferenser (24 %) rekommenderades för finansiering. Detta innebär en föreslagen EU-medfinansiering på 7 19  758 euro.

| — | Förslag till driftsbidrag: 20 av de 44 tekniskt utvärderade förslagen till driftsbidrag (45,4 %) rekommenderades för finansiering. Detta innebär en föreslagen EU-medfinansiering på 5 2 93  430 euro. |
| --- | --- |

—

Förslag till driftsbidrag: 20 av de 44 tekniskt utvärderade förslagen till driftsbidrag (45,4 %) rekommenderades för finansiering. Detta innebär en föreslagen EU-medfinansiering på 5 2 93  430 euro.

| — | Gemensamma insatser: Alla fem förslagen till gemensamma insatser rekommenderades för EU-medfinansiering på 1 3 5 72  397 euro. |
| --- | --- |

—

Gemensamma insatser: Alla fem förslagen till gemensamma insatser rekommenderades för EU-medfinansiering på 1 3 5 72  397 euro.

| — | Reservförteckningar har upprättats över projekt, driftsbidrag och konferenser. När det gäller projekt har fyra ansökningar satts upp på reservförteckningen. De uppgår totalt till en föreslagen EU-medfinansiering på 4 8 15  524 euro. När det gäller konferenser gjordes en reservförteckning med tre förslag (på 2 75  934 euro) och för driftsbidrag består reservförteckningen av fyra förslag på totalt 4 25  280 euro i medfinansiering. |
| --- | --- |

—

Reservförteckningar har upprättats över projekt, driftsbidrag och konferenser. När det gäller projekt har fyra ansökningar satts upp på reservförteckningen. De uppgår totalt till en föreslagen EU-medfinansiering på 4 8 15  524 euro. När det gäller konferenser gjordes en reservförteckning med tre förslag (på 2 75  934 euro) och för driftsbidrag består reservförteckningen av fyra förslag på totalt 4 25  280 euro i medfinansiering.

| — | 13 öppna anbudsinfordringar, bland annat två för ramkontrakt och 13 ansökningar om tjänster offentliggjordes 2013. |
| --- | --- |

—

13 öppna anbudsinfordringar, bland annat två för ramkontrakt och 13 ansökningar om tjänster offentliggjordes 2013.

| — | Eftersom de flesta kontrakten ingicks i slutet av 2013 inleddes arbetet med dem mot slutet av året. Genomförandeorganet var värd för ett avsparksmöte för varje kontrakt och övervakade noggrant genomförandet i samordning med generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

—

Eftersom de flesta kontrakten ingicks i slutet av 2013 inleddes arbetet med dem mot slutet av året. Genomförandeorganet var värd för ett avsparksmöte för varje kontrakt och övervakade noggrant genomförandet i samordning med generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor.

| 3. | Arbetsprogram för konsumentprogrammet






  — | Genomförandeorganet, som ansvarar för genomförandet av delar av (det årliga) arbetsprogrammet för konsumentprogrammet, inledde under 2013 åtta inbjudningar att lämna förslag och 21 förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- | --- |

3.

Arbetsprogram för konsumentprogrammet

—

Genomförandeorganet, som ansvarar för genomförandet av delar av (det årliga) arbetsprogrammet för konsumentprogrammet, inledde under 2013 åtta inbjudningar att lämna förslag och 21 förfaranden för offentlig upphandling.

| — | Genomförandeorganet beviljade 56 bidrag till utbyte av tjänstemän mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna för att tillsynstjänstemän ska få möjlighet att utbyta erfarenheter och kunskap om genomförandet av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet beviljade 56 bidrag till utbyte av tjänstemän mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna för att tillsynstjänstemän ska få möjlighet att utbyta erfarenheter och kunskap om genomförandet av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete.

| — | Bidraget för genomförande av gemensamma insatser med anknytning till direktivet om allmän produktsäkerhet syftade till att utbyta och tillämpa bästa praxis mellan behöriga myndigheter i de deltagande medlemsstaterna och förbättra det gränsöverskridande samarbetet. |
| --- | --- |

—

Bidraget för genomförande av gemensamma insatser med anknytning till direktivet om allmän produktsäkerhet syftade till att utbyta och tillämpa bästa praxis mellan behöriga myndigheter i de deltagande medlemsstaterna och förbättra det gränsöverskridande samarbetet.

| — | Efter att Kroatien blev medlem i EU undertecknade genomförandeorganet det första bidraget till stöd för insatser som ska genomföras av det europeiska konsumentcentrumet i Kroatien. |
| --- | --- |

—

Efter att Kroatien blev medlem i EU undertecknade genomförandeorganet det första bidraget till stöd för insatser som ska genomföras av det europeiska konsumentcentrumet i Kroatien.

| — | Genomförandeorganet ingick ett tjänstekontrakt om en stödmekanism för nätverket av europeiska konsumentcentrum för att göra det synligare och förbättra effekterna av dess kollektiva arbete. En del av kontraktet handlar om att utarbeta kvalitetsnormer, vilket kommer att hjälpa nätverket att mäta sina resultat i förhållande till i förväg fastställda indikatorer. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet ingick ett tjänstekontrakt om en stödmekanism för nätverket av europeiska konsumentcentrum för att göra det synligare och förbättra effekterna av dess kollektiva arbete. En del av kontraktet handlar om att utarbeta kvalitetsnormer, vilket kommer att hjälpa nätverket att mäta sina resultat i förhållande till i förväg fastställda indikatorer.

| — | Genomförandeorganet inledde ett antal upphandlingsförfaranden för att stödja konsumentsäkerhetsmålet. De begärda tjänsterna ledde fram till design och validering (i enlighet med ISO-regler) av grafiska symboler för olika säkerhets- eller varningsbudskap som ska användas för barnprodukter som ska underlätta sömn, avslappning, hygien och matning när det gäller barn. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet inledde ett antal upphandlingsförfaranden för att stödja konsumentsäkerhetsmålet. De begärda tjänsterna ledde fram till design och validering (i enlighet med ISO-regler) av grafiska symboler för olika säkerhets- eller varningsbudskap som ska användas för barnprodukter som ska underlätta sömn, avslappning, hygien och matning när det gäller barn.

| — | Syftet med studien om alkoholbaserat bränsle för spisar utan rökkanal var att fastställa effekten av utsläppen på inomhusluftens kvalitet med hjälp av laboratorieexperiment. |
| --- | --- |

—

Syftet med studien om alkoholbaserat bränsle för spisar utan rökkanal var att fastställa effekten av utsläppen på inomhusluftens kvalitet med hjälp av laboratorieexperiment.

| — | Man kom överens om två uppsättningar insatser under 2013 när det gällde konsumentskyddsamarbetet. Den första gällde tillämpningen av gemenskapens regler om oskäliga villkor i konsumentavtal (direktiv 93/13/EEG om oskäliga villkor i konsumentavtal – direktivet om oskäliga villkor). Insatsen syftar till att skapa en enhetligare förståelse av direktivet om oskäliga villkor och är tänkt att möjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. Den andra syftar till att bygga upp och utveckla ett nätverk av forskare på internet och underlätta skapandet av internetlaboratorier vid de behöriga myndigheterna i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Man kom överens om två uppsättningar insatser under 2013 när det gällde konsumentskyddsamarbetet. Den första gällde tillämpningen av gemenskapens regler om oskäliga villkor i konsumentavtal (direktiv 93/13/EEG om oskäliga villkor i konsumentavtal – direktivet om oskäliga villkor). Insatsen syftar till att skapa en enhetligare förståelse av direktivet om oskäliga villkor och är tänkt att möjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. Den andra syftar till att bygga upp och utveckla ett nätverk av forskare på internet och underlätta skapandet av internetlaboratorier vid de behöriga myndigheterna i EU:s medlemsstater.

| — | År 2013 beviljade genomförandeorganet särskilda bidrag till Beuc (den europeiska konsumentorganisationen) och förberedde bidragsöverenskommelsen med Anec (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering). |
| --- | --- |

—

År 2013 beviljade genomförandeorganet särskilda bidrag till Beuc (den europeiska konsumentorganisationen) och förberedde bidragsöverenskommelsen med Anec (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering).

| — | Medfinansieringen av Beuc ska bidra till att ytterligare främja de europeiska konsumenternas intressen i EU:s politiska process i deras egenskap av köpare eller användare av varor och tjänster. |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen av Beuc ska bidra till att ytterligare främja de europeiska konsumenternas intressen i EU:s politiska process i deras egenskap av köpare eller användare av varor och tjänster.

| — | Det ekonomiska stöd som ges till Anec ska garantera att konsumentintressena företräds och försvaras i standardiserings- och certifieringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Det ekonomiska stöd som ges till Anec ska garantera att konsumentintressena företräds och försvaras i standardiserings- och certifieringsprocessen.

| 4. | Arbetsprogrammet för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel







  — | Genomförandeorganet inledde 26 upphandlingsförfaranden som ledde till 29 tjänstekontrakt som undertecknades 2013. De tjänster som kommer att levereras inom dessa kontrakt består i att anordna utbildning för personal i EU:s medlemsstater och vid nationella myndigheter i kandidatländer, grannskapsländer och Eftaländer som deltar i officiell kontrollverksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Arbetsprogrammet för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

—

Genomförandeorganet inledde 26 upphandlingsförfaranden som ledde till 29 tjänstekontrakt som undertecknades 2013. De tjänster som kommer att levereras inom dessa kontrakt består i att anordna utbildning för personal i EU:s medlemsstater och vid nationella myndigheter i kandidatländer, grannskapsländer och Eftaländer som deltar i officiell kontrollverksamhet.

| — | Syftet med utbildningen är att hålla deltagarna uppdaterade om alla aspekter av EU:s lagstiftning som berör livsmedel och se till att kontrollerna görs på ett mer enhetligt, objektivt och korrekt sätt i alla medlemsstater. Kurserna kommer att behandla livsmedelsrelaterad lagstiftning i bred betydelse – från djurens välfärd till faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-systemet), från sperma, ägg och embryon till riskbedömningar och från växtskydd till veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

—

Syftet med utbildningen är att hålla deltagarna uppdaterade om alla aspekter av EU:s lagstiftning som berör livsmedel och se till att kontrollerna görs på ett mer enhetligt, objektivt och korrekt sätt i alla medlemsstater. Kurserna kommer att behandla livsmedelsrelaterad lagstiftning i bred betydelse – från djurens välfärd till faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-systemet), från sperma, ägg och embryon till riskbedömningar och från växtskydd till veterinärmedicinska läkemedel.

| — | Med det nya tredje landsanknutna programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel, som finansieras via budgetarna för generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid och generaldirektoratet för handel, kommer också en särskild kurs att anordnas i tredjeländer och utvecklingsländer för att presentera EU:s normer och importkrav för tjänstemän i tredjeländer som arbetar med livsmedelskontroll. Enligt planerna kommer 2  100 tjänstemän i tredjeländer att utbildas. |
| --- | --- |

—

Med det nya tredje landsanknutna programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel, som finansieras via budgetarna för generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid och generaldirektoratet för handel, kommer också en särskild kurs att anordnas i tredjeländer och utvecklingsländer för att presentera EU:s normer och importkrav för tjänstemän i tredjeländer som arbetar med livsmedelskontroll. Enligt planerna kommer 2  100 tjänstemän i tredjeländer att utbildas.

| — | Antalet deltagare från medlemsstaterna i initiativet Bättre utbildning för säkrare livsmedel låg stadigt kring 6  000 personer per år i enlighet med de ursprungliga planerna. Den allmänna belåtenheten nådde målet på 85 % och över 90 % av deltagarna bedömde att de inhämtade kunskaperna var användbara. |
| --- | --- |

—

Antalet deltagare från medlemsstaterna i initiativet Bättre utbildning för säkrare livsmedel låg stadigt kring 6  000 personer per år i enlighet med de ursprungliga planerna. Den allmänna belåtenheten nådde målet på 85 % och över 90 % av deltagarna bedömde att de inhämtade kunskaperna var användbara.

---

(1)  Kommissionens beslut av den 9 september 2008 – om delegering av befogenheter till genomförandeorganet.

(2)  EUT C 378, 8.12.2012, s. 6. Se http://ec.europa.eu/eahc/documents/health/calls/2013/HP_work_plan_for_2013.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse och fortsätter sina ansträngningar för att ytterligare minska andelen överförda anslag som förfallit. I synnerhet vidtas riktade åtgärder för att minska andelen förfallna anslag för mötes- och informationsdagar från 94  953 euro (för 2013) till mindre än 24  000 euro (för 2014). |
| --- | --- |

11.

Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse och fortsätter sina ansträngningar för att ytterligare minska andelen överförda anslag som förfallit. I synnerhet vidtas riktade åtgärder för att minska andelen förfallna anslag för mötes- och informationsdagar från 94  953 euro (för 2013) till mindre än 24  000 euro (för 2014).

| 12. | Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse och står fast vid sitt åtagande att i den mån det är möjligt hålla andelen överförda åtaganden på en låg nivå. När det gäller den låga totala andelen anslag för vilka åtaganden gjorts (94 %) bör det noteras att avdelning I (personalkostnader) står för 58,77 % av de totala budgetanslagen. De endast delvis använda anslag som i huvudsak härrör från EU-domstolens dom från november 2013 om nekad löneökning för 2011 och 2012 är att betrakta som en isolerad händelse. |
| --- | --- |

12.

Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse och står fast vid sitt åtagande att i den mån det är möjligt hålla andelen överförda åtaganden på en låg nivå. När det gäller den låga totala andelen anslag för vilka åtaganden gjorts (94 %) bör det noteras att avdelning I (personalkostnader) står för 58,77 % av de totala budgetanslagen. De endast delvis använda anslag som i huvudsak härrör från EU-domstolens dom från november 2013 om nekad löneökning för 2011 och 2012 är att betrakta som en isolerad händelse.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/93 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/93

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/11)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1108/2009 (2). Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet (3). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1108/2009 (2). Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6):






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6):

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och av kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och av kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | År 2012 valde byrån 14 nationella luftfartsmyndigheter och tio behöriga organ via upphandlingsförfaranden för att lägga ut delar av sin certifieringsverksamhet (9) på entreprenad. Utgifterna för den certifieringsverksamhet som lades ut på entreprenad uppgick till ungefär 22 miljoner euro 2013. Processen för att lägga ut särskilda certifieringsuppgifter på luftfartsmyndigheter och behöriga organ och vilka kriterier som ska användas beskrivs i särskilda riktlinjer som byrån har fastställt (10)..Insynen i arbetet med att lägga ut på entreprenad skulle dock kunna bli bättre genom en bättre dokumentation av tilldelningsprocessen, bland annat de bedömningar som görs utifrån kriterierna i riktlinjerna. Detta gäller även när många andra kontrakt med lågt värde tilldelas anbudsgivare. |
| --- | --- |

11.

År 2012 valde byrån 14 nationella luftfartsmyndigheter och tio behöriga organ via upphandlingsförfaranden för att lägga ut delar av sin certifieringsverksamhet (9) på entreprenad. Utgifterna för den certifieringsverksamhet som lades ut på entreprenad uppgick till ungefär 22 miljoner euro 2013. Processen för att lägga ut särskilda certifieringsuppgifter på luftfartsmyndigheter och behöriga organ och vilka kriterier som ska användas beskrivs i särskilda riktlinjer som byrån har fastställt (10)..Insynen i arbetet med att lägga ut på entreprenad skulle dock kunna bli bättre genom en bättre dokumentation av tilldelningsprocessen, bland annat de bedömningar som görs utifrån kriterierna i riktlinjerna. Detta gäller även när många andra kontrakt med lågt värde tilldelas anbudsgivare.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Den övergripande andelen anslag för vilka åtaganden hade gjorts var stor och låg på 98 %. Trots att byrån ytterligare minskade den övergripande andelen överföringar av gjorda åtaganden från 10,1 miljoner euro (11 %) 2012 till 7,2 miljoner euro (8 %) 2013 var andelen överföringar av gjorda åtaganden stor inom avdelning III och uppgick till 3,4 miljoner euro (42 %). Detta kan visserligen delvis motiveras av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och av att de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade, men en så stor andel strider mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

12.

Den övergripande andelen anslag för vilka åtaganden hade gjorts var stor och låg på 98 %. Trots att byrån ytterligare minskade den övergripande andelen överföringar av gjorda åtaganden från 10,1 miljoner euro (11 %) 2012 till 7,2 miljoner euro (8 %) 2013 var andelen överföringar av gjorda åtaganden stor inom avdelning III och uppgick till 3,4 miljoner euro (42 %). Detta kan visserligen delvis motiveras av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och av att de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade, men en så stor andel strider mot principen om budgetens ettårighet.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal. |
| --- | --- |

13.

Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 240, 7.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 51.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

8

(9)  I slutet av maj 2014 hade tre kontrakt med behöriga organ avslutats och följaktligen pågick 14 kontrakt med nationella luftfartsmyndigheter och sju med behöriga organ.

9

(10)  Guidelines for the allocation of certification tasks to National Aviation Authorities and Qualified Entities (riktlinjer för att lägga ut certifieringsuppgifter på nationella luftfartsmyndigheter och behöriga organ), byråns styrelsebeslut 01-2011.

10

Guidelines for the allocation of certification tasks to National Aviation Authorities and Qualified Entities

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Vid utgången av 2011 hade byrån banksaldon på 55 miljoner euro (2010: 49 miljoner euro) på endast en bank. Den hade inte infört någon likviditetsförvaltning som kunde minska denna risk och samtidigt säkerställa lämplig avkastning på investeringar. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån har fastställt ett rutinförfarande för förhandskontroller. De tillhörande checklistorna var dock inte klara och det fanns inte alltid verifierande underlag till godkännandet av utgifter (1). | Har genomförts |
| 2012 | En metod för efterhandskontroller godkändes 2009. Byrån har gått vidare med genomförandet av metoden, men ytterligare förbättringar behövs på följande områden: det finns fortfarande ingen årlig planering av kontroller, urvalet av transaktioner som ska kontrolleras är inte riskbaserat och metoden har inga förfaranden för offentlig upphandling. | Har genomförts |
| 2012 | Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 95 % av anslagen, med 96 % under avdelning I (personalutgifter), 95 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 89 % under avdelning III (driftsutgifter). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög under avdelning III med 46 %. Även om detta delvis är motiverat på grund av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade strider en så stor andel mot principen om budgetens ettårighet. | e.t. |
| 2012 | I ett av de granskade rekryteringsförfarandena uppfyllde den sökande som valdes ut inte tjänsteföreskrifternas krav på universitetsexamen eller motsvarande yrkesutbildning. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Vid utgången av 2011 hade byrån banksaldon på 55 miljoner euro (2010: 49 miljoner euro) på endast en bank. Den hade inte infört någon likviditetsförvaltning som kunde minska denna risk och samtidigt säkerställa lämplig avkastning på investeringar.

Har genomförts

2012

Byrån har fastställt ett rutinförfarande för förhandskontroller. De tillhörande checklistorna var dock inte klara och det fanns inte alltid verifierande underlag till godkännandet av utgifter (1).

Har genomförts

2012

En metod för efterhandskontroller godkändes 2009. Byrån har gått vidare med genomförandet av metoden, men ytterligare förbättringar behövs på följande områden: det finns fortfarande ingen årlig planering av kontroller, urvalet av transaktioner som ska kontrolleras är inte riskbaserat och metoden har inga förfaranden för offentlig upphandling.

Har genomförts

2012

Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 95 % av anslagen, med 96 % under avdelning I (personalutgifter), 95 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 89 % under avdelning III (driftsutgifter). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög under avdelning III med 46 %. Även om detta delvis är motiverat på grund av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade strider en så stor andel mot principen om budgetens ettårighet.

e.t.

2012

I ett av de granskade rekryteringsförfarandena uppfyllde den sökande som valdes ut inte tjänsteföreskrifternas krav på universitetsexamen eller motsvarande yrkesutbildning.

e.t.

---

(1)  Det fanns inga tidrapporter som underlag för de tjänster som hade fakturerats per person och dag.

---

BILAGA II

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Köln)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Byråns befogenheter såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (grundförordningen)) | Mål







  — | Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Byråns behörighet

(Byråns befogenheter såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (grundförordningen))

Mål

—

Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas.

Uppgifter

| — | Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen.

| — | Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna.

| — | Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag. |
| --- | --- |

—

Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag.

| — | Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna, associerade stater och de f.d. gemensamma luftfartsmyndigheters (JAA) stater (i detta fall i enlighet med samarbetsavtalen). |
| --- | --- |

—

Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna, associerade stater och de f.d. gemensamma luftfartsmyndigheters (JAA) stater (i detta fall i enlighet med samarbetsavtalen).

Organisation

Styrelsen

Sammansättning: består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Styrelsens uppgifter beskrivs i grundförordningen och omfattar till exempel följande:

| — | Utse den verkställande direktören samt, på förslag av den verkställande direktören, direktörerna. |
| --- | --- |

—

Utse den verkställande direktören samt, på förslag av den verkställande direktören, direktörerna.

| — | Anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet. |
| --- | --- |

—

Anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet.

| — | Anta byråns arbetsprogram för det kommande året. |
| --- | --- |

—

Anta byråns arbetsprogram för det kommande året.

| — | Utse ledamöterna i överklagandenämnden i enlighet med artikel 41. |
| --- | --- |

—

Utse ledamöterna i överklagandenämnden i enlighet med artikel 41.

| — | Fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

—

Fastställa sin arbetsordning.

| — | Om den så önskar inrätta arbetsorgan som ska biträda den vid utförandet av dess uppdrag och i arbetet med att förbereda styrelsens beslut och övervaka att dessa genomförs. |
| --- | --- |

—

Om den så önskar inrätta arbetsorgan som ska biträda den vid utförandet av dess uppdrag och i arbetet med att förbereda styrelsens beslut och övervaka att dessa genomförs.

Verkställande direktör

Förvaltar byrån och utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Överklagandenämnd

Ska pröva överklaganden av byråns beslut i enlighet med artikel 44 i förordning (EG) nr 216/2008 i vissa avseenden, till exempel certifiering, avgifter och kontroller på plats på företag.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Total budget: 151,2(150,2) miljoner euro, varav:

| — | Egna inkomster: 83,8(83,0) miljoner euro (55,4 %). |
| --- | --- |

—

Egna inkomster: 83,8(83,0) miljoner euro (55,4 %).

| — | Bidrag från unionen: 34,9(34,9) miljoner euro (23,1 %). |
| --- | --- |

—

Bidrag från unionen: 34,9(34,9) miljoner euro (23,1 %).

| — | Bidrag från länder utanför EU: 1,7(1,7) miljoner euro (1,1 %). |
| --- | --- |

—

Bidrag från länder utanför EU: 1,7(1,7) miljoner euro (1,1 %).

| — | Avsatta intäkter från avgifter: 24,2(25,2) miljoner euro (16,0 %). |
| --- | --- |

—

Avsatta intäkter från avgifter: 24,2(25,2) miljoner euro (16,0 %).

| — | Övriga inkomster: 0,9(0,9) miljoner euro (0,6 %). |
| --- | --- |

—

Övriga inkomster: 0,9(0,9) miljoner euro (0,6 %).

| — | Övriga bidrag: 5,7(4,4) miljoner euro (3,8 %). |
| --- | --- |

—

Övriga bidrag: 5,7(4,4) miljoner euro (3,8 %).

Personalstyrka den 31 december 2013:

692 (634) tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen.

Tillsatta tjänster: 647 (612).

Tjänst som är tillsatt av annan personal.

Personalstyrka totalt: 100 (74,6), varav kontraktsanställda: 85 (63,3), utstationerade nationella experter 15 (11,3), särskilda rådgivare: 0 (0).

Tillfälligt anställda totalt: 648 (1)
  (613).

Tillsatta bidragsfinansierade tjänster: 219 (2)
  216).

Tillsatta avgiftsfinansierade tjänster: 429 (2) (396).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Yttranden

12 yttranden.

Beslut om att anta säkerhetsbestämmelser

28 beslut om: certifieringsspecifikationer (8) och godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material (20).

Ytterligare resultat 2013 (som kommer att leda till säkerhetsbestämmelser de kommande åren)

32 direktiv (ToR), 26 meddelanden om föreslagen ändring (NPA), 24 dokument med svar på kommentarer (CRD).

Internationellt samarbete

12 samarbetsavtal.

2 ändringar av tillägg till ett samarbetsavtal.

2 samarbetsavtal om bestämmelser med byråns bilaterala partner.

Stöd vid förhandlingarna mellan EU och Ukraina om avtalet om det gemensamma europeiska luftrummet (avtalet påbörjades 2013).

10 rekommendationer till skrivelser från International Civil Aviation Organization (ICAO).

BASA (bilaterala avtalet om luftfartsäkerhet).

Stöd till ratificeringen av Basa mellan EU och Brasilien och utvecklingsprocessen för de relevanta instrument som krävs för ett praktiskt genomförande av avtalet.

Stöd till genomförandet av bilaterala avtal mellan EU och USA om luftfartssäkerhet (BASA), däribland förberedelse av två styrelsemöten och ett möte om flygstandarder med luftfartsmyndigheten i USA (Federal Aviation Administration, FAA).

Stöd till Europeiska kommissionen för utvecklingen av nya bilagor till BASA mellan EU och USA (certifiering av flygbesättning, utbildningshjälpmedel för flygsimulering och organisationer för pilotutbildning).

Certifieringsbeslut per den 31 december 2013

Typcertifikat/begränsade typcertifikat: 11 (3).

Kompletterande typcertifikat (STC): 688.

Luftvärdighetsdirektiv (AD): 382.

Alternativa metoder för att uppfylla kraven (AMOC): 82.

ETSO-tillstånd (European Technical Standard Order) (ETSOA): 214.

Större ändringar/större reparationer/nya derivater: 1  017.

Mindre ändringar/mindre reparationer: 643.

Flyghandböcker (AFM): 318.

Godkännande av flygvillkor (PTF): 457.

Utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD): 311.

Godkännande av konstruktionsorganisationer (design organisation approval, DOA, och alternativa förfaranden till DOA, AP-DOA): 550.

Godkännande av underhållsorganisationer (bilaterala) (4): 1  544.

Godkännande av underhållsorganisationer (utländska) (4): 328.

Godkännande av organisationer för utbildning i underhåll (4): 52.

Godkännande av tillverkning (4): 23.

Godkännande av organisationer som certifierar flygbesättning (4): 15.

Godkännande av organisationer för utbildning i underhåll (4): 3.

Standardiseringsinspektioner (antal inspektioner per typ) per den 31 december 2013

På området för fortsatt luftvärdighet (AIR): 22.

På området för drift (OPS): 16.

På området för certifikat för flygbesättningar (FCL): 16.

På området för läkarintyg för flygbesättningar (MED): 12.

På området för utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD): 9.

På området för flygledningstjänster/flygtrafiktjänster (ANS): 14.

På området för säkerhetskontroll av utländska luftfartyg (Safa): 13.

---

(1)  Två piloter som arbetar deltid delar på en tjänst.

(2)  Uppdelningen av tillsatta tjänster mellan avgiftsfinansierade och bidragsfinansierade tjänster kan komma att ändras vid en eventuell översyn av fördelningsnycklarna för kostnadsredovisningen per den 31 december 2013.

(3)  Endast de typcertifikat/begränsade typcertifikat räknas som utfärdades för en ny typ av utformning. De typcertifikat som utfärdades som en följd av tidigare bestämmelser, överföring eller administrativt återutfärdande ingår inte.

(4)  Verksamheten för godkännande av organisationer är indelad i en huvudövervakningsverksamhet för redan godkända organisationer (som förnyas vartannat/vart tredje år) och en verksamhet för nya godkännanden. Uppgifterna gäller det totala antalet godkännanden per den 31 december 2013.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11: | När det gäller att förbättra kontrollen av den certifieringsverksamhet som läggs ut till nationella luftfartsmyndigheter och eventuella behöriga organ kommer direktoratet för certifiering i samarbete med direktoratet för ekonomi under 2014 att införa ett enkelt system för att registrera vilka leverantörer som ansvarar för de olika uppgifter som läggs ut på entreprenad, samt optimera dessa förfaranden i enlighet med kriterierna i bilaga 1 till den verkställande direktörens beslut 2011/056/F.
  När det gäller urvalet i samband med tilldelning av lågvärdeskontrakt kommer byrån att på ett systematiskt sätt ta hänsyn till revisionsrättens kommentar om vilka anbudsgivare som bjuds in, samt dokumentera tilldelningsprocessen på det sätt som krävs. |
| --- | --- |

11:

När det gäller att förbättra kontrollen av den certifieringsverksamhet som läggs ut till nationella luftfartsmyndigheter och eventuella behöriga organ kommer direktoratet för certifiering i samarbete med direktoratet för ekonomi under 2014 att införa ett enkelt system för att registrera vilka leverantörer som ansvarar för de olika uppgifter som läggs ut på entreprenad, samt optimera dessa förfaranden i enlighet med kriterierna i bilaga 1 till den verkställande direktörens beslut 2011/056/F.

När det gäller urvalet i samband med tilldelning av lågvärdeskontrakt kommer byrån att på ett systematiskt sätt ta hänsyn till revisionsrättens kommentar om vilka anbudsgivare som bjuds in, samt dokumentera tilldelningsprocessen på det sätt som krävs.

| 12: | Vi vill betona att vi gjort stora ansträngningar för att minska andelen överföringar inom avdelning III, något som redan nu visar sig i den markanta minskningen under 2013 jämfört med tidigare år: 3,4 miljoner euro 2013 jämfört med 6,2 miljoner euro 2012
  Under 2013 fick vissa anslag hållas kvar på grund av 2011 års lönejusteringar. Dessa omfördelades under årets lopp till högprioriterade projekt (inom säkerhetsforskning och antagande av säkerhetsbestämmelser). Detta höll tillbaka åtagandenivån i början av året och hade en påtaglig effekt på andelen överföringar vid årets slut. |
| --- | --- |

12:

Vi vill betona att vi gjort stora ansträngningar för att minska andelen överföringar inom avdelning III, något som redan nu visar sig i den markanta minskningen under 2013 jämfört med tidigare år: 3,4 miljoner euro 2013 jämfört med 6,2 miljoner euro 2012

Under 2013 fick vissa anslag hållas kvar på grund av 2011 års lönejusteringar. Dessa omfördelades under årets lopp till högprioriterade projekt (inom säkerhetsforskning och antagande av säkerhetsbestämmelser). Detta höll tillbaka åtagandenivån i början av året och hade en påtaglig effekt på andelen överföringar vid årets slut.

| 13: | Med tanke på att det redan förekommit oklarheter i byråns relation till värdstaten därför att det saknats ett riktigt värdlandsavtal tar byrån till sig revisionsrättens rekommendation och kommer i nära samarbete med rådet, Europaparlamentet och kommissionen att utarbeta ett lämpligt avtal om säte.
  Förutom att främja öppenhet i förbindelserna med värdmedlemsstaten ska detta avtal säkerställa att värdstaten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att byrån fullt ut ska kunna utföra sitt rättsliga uppdrag, samt borga för att det inte råder några oklarheter i relationen mellan de nationella rättsliga myndigheterna och byrån. |
| --- | --- |

13:

Med tanke på att det redan förekommit oklarheter i byråns relation till värdstaten därför att det saknats ett riktigt värdlandsavtal tar byrån till sig revisionsrättens rekommendation och kommer i nära samarbete med rådet, Europaparlamentet och kommissionen att utarbeta ett lämpligt avtal om säte.

Förutom att främja öppenhet i förbindelserna med värdmedlemsstaten ska detta avtal säkerställa att värdstaten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att byrån fullt ut ska kunna utföra sitt rättsliga uppdrag, samt borga för att det inte råder några oklarheter i relationen mellan de nationella rättsliga myndigheterna och byrån.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/102

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2013, med stödkontorets svar

(2014/C 442/12)

INLEDNING

| 1. | Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1). Stödkontorets uppgift är att bidra till utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Stödkontoret inrättades för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Stödkontoret fungerar som kompetenscentrum för asylfrågor. Det ger också stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck. |
| --- | --- |

1.

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1). Stödkontorets uppgift är att bidra till utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Stödkontoret inrättades för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Stödkontoret fungerar som kompetenscentrum för asylfrågor. Det ger också stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | stödkontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (2) och rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

stödkontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (2) och rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stödkontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (4).






  a) | I ledningens ansvar för stödkontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stödkontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stödkontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (4).

a)

I ledningens ansvar för stödkontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stödkontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stödkontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stödkontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att stödkontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stödkontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att stödkontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stödkontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. De ska läsas mot bakgrund av att 2013 var det första hela år som stödkontoret var ekonomiskt självbestämmande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. De ska läsas mot bakgrund av att 2013 var det första hela år som stödkontoret var ekonomiskt självbestämmande.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Underlaget för en periodisering av 40  000 euro som gällde kostnadsersättningar och andra ersättningar till personal som anställdes under 2013 ställdes inte till förfogande under revisionen. |
| --- | --- |

11.

Underlaget för en periodisering av 40  000 euro som gällde kostnadsersättningar och andra ersättningar till personal som anställdes under 2013 ställdes inte till förfogande under revisionen.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Av det sammanlagda antalet betalningar gjordes 446 (18 %) efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 21 dagar för sent. |
| --- | --- |

12.

Av det sammanlagda antalet betalningar gjordes 446 (18 %) efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 21 dagar för sent.

| 13. | Sex av de 16 normerna för internkontroll har ännu inte införts fullt ut. |
| --- | --- |

13.

Sex av de 16 normerna för internkontroll har ännu inte införts fullt ut.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 14. | Stödkontoret hade överskattat sina budgetmässiga behov för 2013 med 13 % (2012: 32 %) och det gjordes åtaganden för endast 10,4 miljoner euro av budgeten på 12 miljon euro. De anslag som fördes över uppgick till 2,5 miljoner euro eller 24 % (2012: 65 %) av de totalt gjorda åtagandena, och för 3 37  031 euro saknades ett rättsligt åtagande. Även om budgetplaneringen kan förbättras ytterligare var både överskattningen av budgetbehoven och överföringarna av gjorda åtaganden betydligt lägre än förra året. |
| --- | --- |

14.

Stödkontoret hade överskattat sina budgetmässiga behov för 2013 med 13 % (2012: 32 %) och det gjordes åtaganden för endast 10,4 miljoner euro av budgeten på 12 miljon euro. De anslag som fördes över uppgick till 2,5 miljoner euro eller 24 % (2012: 65 %) av de totalt gjorda åtagandena, och för 3 37  031 euro saknades ett rättsligt åtagande. Även om budgetplaneringen kan förbättras ytterligare var både överskattningen av budgetbehoven och överföringarna av gjorda åtaganden betydligt lägre än förra året.

| 15. | Överföringarna av gjorda åtaganden gäller i första hand avdelning II (övriga administrativa kostnader) med 5 40  269 euro, eller 31 % av gjorda åtaganden, och avdelning III (driftsutgifter) med 1 8 41  798 euro (45 % av gjorda åtaganden). De gäller främst fakturor som ännu inte hade erhållits och/eller betalats vid årets slut eller där de aktuella tjänsterna inte hade levererats. |
| --- | --- |

15.

Överföringarna av gjorda åtaganden gäller i första hand avdelning II (övriga administrativa kostnader) med 5 40  269 euro, eller 31 % av gjorda åtaganden, och avdelning III (driftsutgifter) med 1 8 41  798 euro (45 % av gjorda åtaganden). De gäller främst fakturor som ännu inte hade erhållits och/eller betalats vid årets slut eller där de aktuella tjänsterna inte hade levererats.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 16. | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: frågor till intervjuer och skriftliga prov fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom, vilket ökar risken för att frågorna påverkas av enskilda ansökningar; urvalskommittéerna poängsatte inte alltid alla de urvalskriterier som angavs i meddelandena om ledig tjänst; den intresseförklaring som undertecknas av medlemmarna i uttagningskommittéer handlar endast om personliga relationer som kan utgöra en potentiell intressekonflikt och undantar uttryckligen yrkesmässiga relationer; i ett specifikt urvalsförfarande noterades en avvikelse mellan ett behörighetskriterium som angavs i meddelandet om ledig tjänst och motsvarande urvalskriterium som gällde antalet år av styrkt yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

16.

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: frågor till intervjuer och skriftliga prov fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom, vilket ökar risken för att frågorna påverkas av enskilda ansökningar; urvalskommittéerna poängsatte inte alltid alla de urvalskriterier som angavs i meddelandena om ledig tjänst; den intresseförklaring som undertecknas av medlemmarna i uttagningskommittéer handlar endast om personliga relationer som kan utgöra en potentiell intressekonflikt och undantar uttryckligen yrkesmässiga relationer; i ett specifikt urvalsförfarande noterades en avvikelse mellan ett behörighetskriterium som angavs i meddelandet om ledig tjänst och motsvarande urvalskriterium som gällde antalet år av styrkt yrkeserfarenhet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 132, 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

2

(3)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

3

(4)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

4

(5)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

5

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

6

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Stödkontorets redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren. | Har genomförts |
| 2012 | En överföring av 0,2 miljoner euro omfattades inte av ett rättsligt åtagande (kontrakt) och var därför oriktig. | e.t. |
| 2012 | Man har inte gjort någon fysisk inventering för att se till att all utrustning som köpts in till stödkontoret finns med i registret. | Har genomförts |
| 2012 | 50 betalningar, som motsvarar cirka 20 % av det totala beloppet för betalningar, gjordes efter de tidsfrister som fastställs i budgetförordningen. | e.t. |
| 2012 | Tio av de 16 normerna för intern kontroll (1) har ännu inte införts fullt ut. | Pågår |
| 2012 | Budgetbehoven för 2012 uppskattades alldeles för högt: man ingick åtaganden för endast 4,8 miljoner euro av de 7 miljoner som överfördes i samband med att stödkontoret fick ekonomiskt självbestämmande. | e.t. |
| 2012 | Ingångna åtaganden på 3,2 miljoner euro fördes över, vilket motsvarar 65,13 % av de totala ingångna åtagandena under perioden av ekonomiskt självbestämmande (2). Överföringarna avser avdelning I (personalutgifter) när det gäller 0,3 miljoner euro, avdelning II (övriga administrativa utgifter) när det gäller 1,4 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) när det gäller 1,5 miljoner euro. De gäller främst fakturor som inte hade tagits emot och/eller betalats vid årets slut och utestående ersättningar av kostnader för experter. Vidare gäller omkring 0,8 miljoner euro inredningsarbete som utförts i stödkontorets lokaler 2012, för vilket betalningarna kommer att göras efter det slutliga godkännandet (3). En sådan hög andel överföringar strider dock mot principen om budgetens ettårighet. | e.t. |
| 2012 | Beloppen på flera budgetåtaganden räckte inte för att täcka motsvarande varor och tjänster som tillhandahållits. Det uppskattade beloppet för de tillhandahållna varorna och tjänsterna som inte täcktes var 0,2 miljoner euro, vilket ledde till en motsvarande övervärdering i sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet. | e.t. |
| 2012 | Stödkontoret samordnar utplaceringen av medlemsstaternas experter som ska stödja andra medlemsstater i kris (krisåtgärder) och ersätter kostnaderna för experternas tjänsteresor med ett schablonbelopp. De totala kostnaderna för tjänsteresor uppgick till ungefär 4 17  000 euro (24 % av de totala betalningarna). Schablonersättningar för kostnader gavs även till externa deltagare som var med på möten som hölls i stödkontorets lokaler. Möteskostnaderna är utspridda på olika budgetposter och det totala beloppet är okänt. Tillämpningen av schablonbelopp minskar visserligen den administrativa bördan men beloppen kan bli högre än de faktiska kostnaderna. | e.t. |
| 2012 | Den maltesiska regeringen erbjöd stödkontoret en byggnad (4) och i hyresavtalet med den maltesiska transportmyndigheten anges att lokalerna håller på att iordningställas i färdigt skick med grundläggande tjänster. För att byggnaden skulle kunna tas i bruk krävdes dock att den anpassades (5) till en uppskattad kostnad av 4,3 miljoner euro, varav kommissionen skulle stå för 3,8 miljoner euro. Vid utgången av 2012 hade merparten av arbetet avslutats och förskottsbetalningar på omkring 3 miljoner euro hade gjorts till den maltesiska regeringen. Stödkontoret kommer dessutom att betala omkring 3,7 miljoner euro i hyra under en nioårsperiod. | e.t. |
| 2012 | Kommissionen informerade Europaparlamentet och rådet om arrangemangen för stödkontorets lokaler och det faktum att byggnaden krävde viss anpassning som skulle finansieras av den maltesiska regeringen och kommissionen. Även om budgetmyndigheterna kände till projektet finns det inga bevis på att de var medvetna om de förväntade kostnaderna och EU:s andel av dem. | e.t. |
| 2012 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Stödkontorets redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren.

Har genomförts

2012

En överföring av 0,2 miljoner euro omfattades inte av ett rättsligt åtagande (kontrakt) och var därför oriktig.

e.t.

2012

Man har inte gjort någon fysisk inventering för att se till att all utrustning som köpts in till stödkontoret finns med i registret.

Har genomförts

2012

50 betalningar, som motsvarar cirka 20 % av det totala beloppet för betalningar, gjordes efter de tidsfrister som fastställs i budgetförordningen.

e.t.

2012

Tio av de 16 normerna för intern kontroll (1) har ännu inte införts fullt ut.

Pågår

2012

Budgetbehoven för 2012 uppskattades alldeles för högt: man ingick åtaganden för endast 4,8 miljoner euro av de 7 miljoner som överfördes i samband med att stödkontoret fick ekonomiskt självbestämmande.

e.t.

2012

Ingångna åtaganden på 3,2 miljoner euro fördes över, vilket motsvarar 65,13 % av de totala ingångna åtagandena under perioden av ekonomiskt självbestämmande (2). Överföringarna avser avdelning I (personalutgifter) när det gäller 0,3 miljoner euro, avdelning II (övriga administrativa utgifter) när det gäller 1,4 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) när det gäller 1,5 miljoner euro. De gäller främst fakturor som inte hade tagits emot och/eller betalats vid årets slut och utestående ersättningar av kostnader för experter. Vidare gäller omkring 0,8 miljoner euro inredningsarbete som utförts i stödkontorets lokaler 2012, för vilket betalningarna kommer att göras efter det slutliga godkännandet (3). En sådan hög andel överföringar strider dock mot principen om budgetens ettårighet.

e.t.

2012

Beloppen på flera budgetåtaganden räckte inte för att täcka motsvarande varor och tjänster som tillhandahållits. Det uppskattade beloppet för de tillhandahållna varorna och tjänsterna som inte täcktes var 0,2 miljoner euro, vilket ledde till en motsvarande övervärdering i sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet.

e.t.

2012

Stödkontoret samordnar utplaceringen av medlemsstaternas experter som ska stödja andra medlemsstater i kris (krisåtgärder) och ersätter kostnaderna för experternas tjänsteresor med ett schablonbelopp. De totala kostnaderna för tjänsteresor uppgick till ungefär 4 17  000 euro (24 % av de totala betalningarna). Schablonersättningar för kostnader gavs även till externa deltagare som var med på möten som hölls i stödkontorets lokaler. Möteskostnaderna är utspridda på olika budgetposter och det totala beloppet är okänt. Tillämpningen av schablonbelopp minskar visserligen den administrativa bördan men beloppen kan bli högre än de faktiska kostnaderna.

e.t.

2012

Den maltesiska regeringen erbjöd stödkontoret en byggnad (4) och i hyresavtalet med den maltesiska transportmyndigheten anges att lokalerna håller på att iordningställas i färdigt skick med grundläggande tjänster. För att byggnaden skulle kunna tas i bruk krävdes dock att den anpassades (5) till en uppskattad kostnad av 4,3 miljoner euro, varav kommissionen skulle stå för 3,8 miljoner euro. Vid utgången av 2012 hade merparten av arbetet avslutats och förskottsbetalningar på omkring 3 miljoner euro hade gjorts till den maltesiska regeringen. Stödkontoret kommer dessutom att betala omkring 3,7 miljoner euro i hyra under en nioårsperiod.

e.t.

2012

Kommissionen informerade Europaparlamentet och rådet om arrangemangen för stödkontorets lokaler och det faktum att byggnaden krävde viss anpassning som skulle finansieras av den maltesiska regeringen och kommissionen. Även om budgetmyndigheterna kände till projektet finns det inga bevis på att de var medvetna om de förväntade kostnaderna och EU:s andel av dem.

e.t.

2012

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna.

Har inte genomförts

---

(1)  Normerna för internkontroll nr 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13 och 14.

(2)  40,32 % när man beaktar hela kalenderåret 2012.

(3)  Det slutliga godkännandet pågick i maj 2013.

(4)  Beskrivs i anbudet som toppmodern.

(5)  Enligt bidragsöverenskommelsen mellan kommissionen och den maltesiska regeringen inbegriper detta en ändrad struktur på kontorsutrymmet, dubbla fönsterglas, it- och säkerhetsinfrastruktur, iordningställande av ett konferensrum osv.

---

BILAGA II

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Valletta Harbour, Malta)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 3 i EU-fördraget och artiklarna 67, 78 och 80 i EUF-fördraget) | Unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring samt förebyggande och bekämpande av brottslighet.
  Unionen ska utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd i syfte att erbjuda en lämplig status till alla tredjelandsmedborgare som har behov av internationellt skydd och att säkerställa principen om ”non-refoulement”. Denna politik ska överensstämma med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, med protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning och med andra tillämpliga fördrag.
  I det syftet ska [beslut fattas] om åtgärder om ett gemensamt europeiskt asylsystem som omfattar en enhetlig asylstatus för medborgare i tredjeland som ska gälla i hela unionen, en enhetlig status för subsidiärt skydd för de tredjelandsmedborgare som, utan att beviljas europeisk asyl, har behov av internationellt skydd, ett gemensamt system, i händelse av en massiv tillströmning, för tillfälligt skydd för fördrivna personer, gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla enhetlig asylstatus eller subsidiärt skydd, kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om asyl eller subsidiärt skydd, normer för mottagande av personer som söker asyl eller subsidiärt skydd, partnerskap och samarbete med tredjeländer för att hantera flöden av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd.
  Om en eller flera medlemsstater försätts i en nödsituation med plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får [det beslutas] om provisoriska åtgärder till förmån för den eller de medlemsstater som berörs.
  Unionspolitiken och dess genomförande ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |
| Stödkontorets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor) | Mål

  Stödkontoret ska bidra till att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Stödkontorets uppdrag är att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv, till exempel ge praktiskt och operativt stöd till medlemsstater, ge operativt stöd till medlemsstater med specifika behov eller till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck, tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik och lagstiftning på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen.

  Uppgifter







  — | Permanent stöd: stödja och främja en gemensam kvalitet på asylprocessen genom gemensam utbildning, ett gemensamt asylcurriculum och gemensam information om ursprungsländerna. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 3 i EU-fördraget och artiklarna 67, 78 och 80 i EUF-fördraget)

Unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring samt förebyggande och bekämpande av brottslighet.

Unionen ska utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd i syfte att erbjuda en lämplig status till alla tredjelandsmedborgare som har behov av internationellt skydd och att säkerställa principen om ”non-refoulement”. Denna politik ska överensstämma med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, med protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning och med andra tillämpliga fördrag.

I det syftet ska [beslut fattas] om åtgärder om ett gemensamt europeiskt asylsystem som omfattar en enhetlig asylstatus för medborgare i tredjeland som ska gälla i hela unionen, en enhetlig status för subsidiärt skydd för de tredjelandsmedborgare som, utan att beviljas europeisk asyl, har behov av internationellt skydd, ett gemensamt system, i händelse av en massiv tillströmning, för tillfälligt skydd för fördrivna personer, gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla enhetlig asylstatus eller subsidiärt skydd, kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om asyl eller subsidiärt skydd, normer för mottagande av personer som söker asyl eller subsidiärt skydd, partnerskap och samarbete med tredjeländer för att hantera flöden av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd.

Om en eller flera medlemsstater försätts i en nödsituation med plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får [det beslutas] om provisoriska åtgärder till förmån för den eller de medlemsstater som berörs.

Unionspolitiken och dess genomförande ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna.

Stödkontorets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor)

Mål

Stödkontoret ska bidra till att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Stödkontorets uppdrag är att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv, till exempel ge praktiskt och operativt stöd till medlemsstater, ge operativt stöd till medlemsstater med specifika behov eller till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck, tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik och lagstiftning på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen.

Uppgifter

—

Permanent stöd: stödja och främja en gemensam kvalitet på asylprocessen genom gemensam utbildning, ett gemensamt asylcurriculum och gemensam information om ursprungsländerna.

| — | Särskilt stöd: skräddarsytt stöd, kapacitetsuppbyggnad, omplacering, specifikt stöd och särskilda kvalitetskontrollprocesser. |
| --- | --- |

—

Särskilt stöd: skräddarsytt stöd, kapacitetsuppbyggnad, omplacering, specifikt stöd och särskilda kvalitetskontrollprocesser.

| — | Krisstöd: visa solidaritet med medlemsstater som är utsatta för särskilt tryck och ge tillfälligt stöd och bistånd för att reparera eller återuppbygga asylsystemet. |
| --- | --- |

—

Krisstöd: visa solidaritet med medlemsstater som är utsatta för särskilt tryck och ge tillfälligt stöd och bistånd för att reparera eller återuppbygga asylsystemet.

| — | Informations- och analysstöd: dela och samla information och data, analyser och bedömningar: inte endast jämföra och dela information utan även gemensam trendanalys och gemensam bedömning. |
| --- | --- |

—

Informations- och analysstöd: dela och samla information och data, analyser och bedömningar: inte endast jämföra och dela information utan även gemensam trendanalys och gemensam bedömning.

| — | Stöd till tredjeland: stöd till den externa dimensionen, stöd till partnerskap med tredjeländer för att nå en gemensam lösning, till exempel kapacitetsuppbyggnad och regionala skyddsprogram, och samordning av medlemsstaternas åtgärder avseende vidarebosättning. |
| --- | --- |

—

Stöd till tredjeland: stöd till den externa dimensionen, stöd till partnerskap med tredjeländer för att nå en gemensam lösning, till exempel kapacitetsuppbyggnad och regionala skyddsprogram, och samordning av medlemsstaternas åtgärder avseende vidarebosättning.

Organisation

Styrelsen

Sammansättning

Stödkontorets styrelse ska bestå av en ledamot från varje medlemsstat förutom Danmark, två ledamöter från Europeiska kommissionen och en företrädare för FN:s flyktingkommissariat som ska vara utan rösträtt. Alla ledamöter ska utses på grundval av sin erfarenhet, sitt yrkesmässiga ansvar och sin höga kompetens i asylfrågor.

Kroatien bjöds in att delta i alla styrelsemöten och andra relevanta möten som observatör fram till den 1 juli 2013 då landet blev fullvärdig medlem av stödkontoret efter ikraftträdandet av anslutningsfördraget mellan EU och Kroatien den 9 december 2011.

Danmark, Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz inbjuds att delta i alla styrelsemöten och andra relevanta möten som observatörer.

Uppgifter

Styrelsens nyckelfunktioner i dess egenskap av styrande och planerande organ för stödkontoret beskrivs i artikel 29 i förordningen om stödkontoret och i dem ingår att utse verkställande direktör och anta stödkontorets arbetsprogram och årliga rapporter och stödkontorets allmänna budget. Den har det övergripande ansvaret för att se till att stödkontoret utför sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt.

Verkställande direktör

Den verkställande direktören, som ska vara oavhängig vid fullgörandet av sina uppgifter, är stödkontorets legala ställföreträdare och ansvarar bland annat för stödkontorets administrativa ledning och för att genomföra arbetsprogrammet och verkställa styrelsens beslut. Stödkontorets verkställande direktör, Robert K. Visser, tillträdde den 1 februari 2011. Hans mandatperiod är fem år och kan förlängas en gång med tre år.

Rådgivande forum

Stödkontoret har inrättat ett rådgivande forum i enlighet med artikel 51 i förordningen om stödkontoret. Det rådgivande forumet hjälper stödkontoret att se till att det finns ett nära samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället och relevanta behöriga organ. Det rådgivande forumet är en mekanism för informationsutbyte och sammanställning av kunskap mellan stödkontoret, organisationer i det civila samhället och relevanta organ som arbetar med asylpolitik. I enlighet med förordningen om stödkontoret ska det rådgivande forumet sammanträda i plenum minst en gång om året. Stödkontoret har också en årlig samrådskalender för att samordna sina samrådsmetoder och samrådsverksamhet, dvs. expertmöten, workshoppar, seminarier och samråd online.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till stödkontorets förfogande 2013

Slutlig budget

12 miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013

Tjänster i tjänsteförteckningen (tillfälligt anställda): 45. Tillsatta tjänster: 44.

Övriga tjänster (kontraktsanställda och nationella experter): 32. Tillsatta tjänster: 27.

Tjänster totalt: 77

Tillsatta tjänster: 71, varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 43, |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 43,

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 28 |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 28

Produkter och tjänster 2013

Stödkontorets verksamheter kan delas in i fem prioriterade områden: permanent stöd, särskilt stöd, krisstöd, informations- och analysstöd och stöd till tredjeland.

Permanent stöd: När det gäller utbildning anordnade stödkontoret 13 kurser för utbildare, tog fram tre nya utbildningsmoduler och uppdaterade sex befintliga moduler, tog fram två utbildningshandböcker och en verktygslåda om utbildning (training cockpit), utformade en ny utbildningsväg, anordnade ett årligt didaktiskt seminarium, två utbildningsmöten för nationella kontaktpunkter och ett möte med referensgruppen för utbildning.

Stödkontorets arbete med asylprocessernas kvalitet och beslut i asylfrågor bestod bland annat i att ta fram en kvalitetsmatris för stödkontoret, anordna fyra tematiska möten om praktiskt samarbete och ett möte med de nationella kontaktpunkterna om kvalitet.

När det gäller information om ursprungsland antog stödkontoret en nätverksmetod för information om ursprungsland, inrättade tre särskilda nätverk för information om ursprungsland för Syrien, Somalia och Pakistan, ställde 2  108 nya dokument om information om ursprungsland till förfogande på den gemensamma europeiska portalen för information om ursprungsland, anordnade två möten med de nationella gemensamma administratörerna av portalen, två möten med det strategiska nätverket för information om ursprungsland och tio landspecifika workshoppar och seminarier. Dessutom gjorde stödkontoret en jämförande analys av Västra Balkan och gav en utbildning om portalen för information om ursprungsland.

På området ensamkommande barn gav stödkontoret ut en publikation med titeln EASO age assessment practice in Europe (stödkontorets åldersbedömningspraxis i Europa), anordnade fyra möten om praktiskt samarbete, en årlig konferens om ensamkommande barn och gjorde en undersökning om spårning av familjemedlemmar.

Stödkontoret uppdaterade listan över språk som fanns tillgängliga för direkt översättning i medlemsstaterna, deltog i relevanta möten i RIF-byråer om människohandel och stärkte samarbetet med ledamöter i domstolarna.

Särskilt stöd: Stödkontoret gav särskilt stöd till Sverige och Italien. I Sveriges fall gav stödkontoret särskild utbildning i två av stödkontorets moduler, medan det i Italiens fall bidrog till genomförandet av en plan för särskilt stöd som bestod av 45 stödaktiviteter. 25 experter placerades ut i tio stödgrupper som anordnade sex tematiska workshoppar om Dublin och information om ursprungsland, kartlade mottagningssystemet i Italien och gav utbildning till det italienska rättsväsendet. Dessutom anordnade stödkontoret två möten om praktiskt samarbete om omplacering, deltog i det första årliga forumet för omplacering och deltog i arbetsgruppen för Medelhavsområdet där åtta åtgärder var öronmärkta för stödkontoret.

Krisstöd: Stödkontoret gav krisstöd till Grekland och Bulgarien, placerade ut 49 experter i 25 asylstödgrupper. Stödkontorets och UNHCR:s projekt för Grekland om behandling av pågående fall genomfördes, och en katastrofövning med Frontex genomfördes vid den rumänska och ungerska gränsen. Stödkontoret anordnade tre möten med de nationella kontaktpunkterna för reserven för asylinsatser.

Informations- och analysstöd: Stödkontoret offentliggjorde sin årliga rapport om asylläget i EU 2012, tre kvartalsvisa asylrapporter och tolv månatliga asylrapporter. Vidare utvecklade stödkontoret steg II av sitt system för tidig varning och beredskap.

Stöd till tredjeland: Stödkontoret antog strategin för externa åtgärder, deltog i Pragprocessen och i EU:s partnerskap för rörlighet med Tunisien och Marocko och dialogen om migration, rörlighet och säkerhet med Jordanien. Man kom överens om ett projekt med dessa tre länder i december 2013 inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Slutligen anordnade stödkontoret två möten om praktiskt samarbete, ett om vidarebosättning och ett om den externa dimensionen av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) och deltog i två workshoppar inom ramen för instrumentet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex).

När det gäller stödkontorets organisation höll stödkontoret fyra styrelsemöten, antog tre styrelsebeslut, undertecknade ett arbetsavtal med UNHCR och med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), höll sitt tredje möte i det rådgivande forumet och konsulterade det civila samhället i olika ämnen. Stödkontoret antog sitt fleråriga arbetsprogram 2014–2016. Slutligen gjorde Europeiska kommissionen en utvärdering av effekten av stödkontorets praktiska samarbete på asylområdet och av Ceas 2013.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av stödkontoret.

---

STÖDKONTORETS SVAR

| 11: | Det periodiserade beloppet var en grov uppskattning och vi (Europeiska stödkontoret för asylfrågor) väntade på svar från Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) om samtliga ersättningar som vår personal som anställts under 2013 skulle få. Vi har för närvarande ett lönebevakningssystem (i excel) där samtliga ersättningar – såväl utbetalda som ännu ej utbetalda – registreras för var och en av våra anställda. |
| --- | --- |

11:

Det periodiserade beloppet var en grov uppskattning och vi (Europeiska stödkontoret för asylfrågor) väntade på svar från Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) om samtliga ersättningar som vår personal som anställts under 2013 skulle få. Vi har för närvarande ett lönebevakningssystem (i excel) där samtliga ersättningar – såväl utbetalda som ännu ej utbetalda – registreras för var och en av våra anställda.

| 12: | Våra sena betalningar minskade drastiskt under sommaren 2013. Till följd av en betydande ökning av arbetsbelastningen vid årets slut ökade dock de sena betalningarna igen under det sista kvartalet 2013. Nya förfaranden som exempelvis massbetalningar har införts för att minska andelen sena betalningar. |
| --- | --- |

12:

Våra sena betalningar minskade drastiskt under sommaren 2013. Till följd av en betydande ökning av arbetsbelastningen vid årets slut ökade dock de sena betalningarna igen under det sista kvartalet 2013. Nya förfaranden som exempelvis massbetalningar har införts för att minska andelen sena betalningar.

| 13: | De sex normerna för internkontroll som ännu inte införts är på väg att införas och kommer att vara i full kraft 2014. |
| --- | --- |

13:

De sex normerna för internkontroll som ännu inte införts är på väg att införas och kommer att vara i full kraft 2014.

| 14: | Vi bekräftar en betydande förbättring i vår budgetadministration under 2013 och vi kommer att kontinuerligt övervaka användningen av budgetanslagen. Detta kommer att garantera en hög nivå för budgetgenomförandet och en normal nivå för överföringar. |
| --- | --- |

14:

Vi bekräftar en betydande förbättring i vår budgetadministration under 2013 och vi kommer att kontinuerligt övervaka användningen av budgetanslagen. Detta kommer att garantera en hög nivå för budgetgenomförandet och en normal nivå för överföringar.

| 15. | Vi har infört ett månatligt övervaknings- och rapporteringssystem för gjorda budgetåtaganden för att garantera att åtagande frigörs i rätt tid och överföringarna till nästa år (år n+1) begränsas i den utsträckning som är nödvändig och tillräcklig för att täcka gjorda rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

15.

Vi har infört ett månatligt övervaknings- och rapporteringssystem för gjorda budgetåtaganden för att garantera att åtagande frigörs i rätt tid och överföringarna till nästa år (år n+1) begränsas i den utsträckning som är nödvändig och tillräcklig för att täcka gjorda rättsliga åtaganden.

| 16: | Frågorna för intervjuer och skriftliga prov utarbetas grundat på vad som krävs för tjänsten i enlighet med vad som sägs i meddelandet om ledig tjänst. Huvudskälet till att inte utarbeta frågorna innan det förberedande mötet är att garantera sekretessen.
  För ett antal kriterier som är viktiga för en tjänst, som exempelvis färdigheter i planering och problemlösning, finns det en risk att man är orättvis om de bedöms med hjälp av ansökningsformuläret. För att förbättra insynen nämner vi samtliga kriterier som kommer att bedömas under intervjun i en särskild punkt i meddelandet om ledig tjänst. Vi rättade oss efter revisionsrättens kommentar och ändrade intresseförklaringen för uttagningskommittéer. En policy om förebyggande och hantering av intressekonflikter undertecknades dessutom den 29 november 2013. |
| --- | --- |

16:

Frågorna för intervjuer och skriftliga prov utarbetas grundat på vad som krävs för tjänsten i enlighet med vad som sägs i meddelandet om ledig tjänst. Huvudskälet till att inte utarbeta frågorna innan det förberedande mötet är att garantera sekretessen.

För ett antal kriterier som är viktiga för en tjänst, som exempelvis färdigheter i planering och problemlösning, finns det en risk att man är orättvis om de bedöms med hjälp av ansökningsformuläret. För att förbättra insynen nämner vi samtliga kriterier som kommer att bedömas under intervjun i en särskild punkt i meddelandet om ledig tjänst. Vi rättade oss efter revisionsrättens kommentar och ändrade intresseförklaringen för uttagningskommittéer. En policy om förebyggande och hantering av intressekonflikter undertecknades dessutom den 29 november 2013.

| 17: | Viktningar och tröskelvärden fastställs innan ansökningarna gås igenom. I enlighet med stödkontorets rekryteringspolicy är tröskelvärdet 70 procent för att bli kallad till intervju och uppförd på reservlistan och detta gäller alla uttagningsförfaranden. I protokollet för uttagningsförfarandet slås det dessutom fast att tröskelvärdena fastställs på förhand. |
| --- | --- |

17:

Viktningar och tröskelvärden fastställs innan ansökningarna gås igenom. I enlighet med stödkontorets rekryteringspolicy är tröskelvärdet 70 procent för att bli kallad till intervju och uppförd på reservlistan och detta gäller alla uttagningsförfaranden. I protokollet för uttagningsförfarandet slås det dessutom fast att tröskelvärdena fastställs på förhand.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/112

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

(2014/C 442/13)

INLEDNING

| 1. | Europeiska bankmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska bankmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 90 % jämfört med 89 % 2012, och den låg mellan 87 % under avdelning I (personalutgifter), 98 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 92 % under avdelning III (driftsutgifter). Åtagandegraden under avdelning I påverkades negativt av domstolens beslut mot indexering av personalens löner för perioden 1 juli 2011 till 30 juni 2013 (1,8 miljoner euro). |
| --- | --- |

11.

Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 90 % jämfört med 89 % 2012, och den låg mellan 87 % under avdelning I (personalutgifter), 98 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 92 % under avdelning III (driftsutgifter). Åtagandegraden under avdelning I påverkades negativt av domstolens beslut mot indexering av personalens löner för perioden 1 juli 2011 till 30 juni 2013 (1,8 miljoner euro).

| 12. | Även om andelen överföringar minskade betydligt till 3 8 76  564 euro (17 %) jämfört med 6 5 47  808 euro (36 %) förra året var andelen överföringar av gjorda åtaganden fortfarande relativt stor under avdelning II – 1 9 74  511 euro (35 %) och under avdelning III – 1 6 51  203 euro (36 %). Överföringarna beror främst på den planerade upphandlingen av it-infrastruktur och it-tjänster för vilka kontrakt ingicks som planerat i december 2013, och de tillhörande tjänsterna kommer att levereras under 2014. |
| --- | --- |

12.

Även om andelen överföringar minskade betydligt till 3 8 76  564 euro (17 %) jämfört med 6 5 47  808 euro (36 %) förra året var andelen överföringar av gjorda åtaganden fortfarande relativt stor under avdelning II – 1 9 74  511 euro (35 %) och under avdelning III – 1 6 51  203 euro (36 %). Överföringarna beror främst på den planerade upphandlingen av it-infrastruktur och it-tjänster för vilka kontrakt ingicks som planerat i december 2013, och de tillhörande tjänsterna kommer att levereras under 2014.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten. | Har genomförts |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 12,7 miljoner euro. I enlighet med inrättandeförordningen (1) finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 3,6 miljoner euro. I enlighet med artiklarna 15.4 och 16.1 i myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: myndigheten hade inte viktat urvalskriterierna och fastställt de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande innan den gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |
| 2012 | För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (2). Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76  000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga. | Pågår (3) |
| 2012 | I enlighet med myndighetens it-strategi, som upprättades av den organisation som föregick myndigheten (4), har myndighetens centrala it-system lagts ut på entreprenad till en it-leverantör (5) till december 2013. Detta leder till risker kopplade till myndighetens begränsade kontroll av och tillsyn över sina it-system. | Har genomförts |
| 2012 | Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 89 % av anslagen, med 84 % under avdelning I (personalutgifter), 86 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 100 % under avdelning III (driftsutgifter) (6). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II (45 %), främst till följd av orsaker som myndigheten inte kontrollerade, som att man inte lyckades finna nya lokaler och att genomförandet av några it-projekt, för vilka det var svårt att få nödvändig information av den organisation som föregick myndigheten, var försenade. Under avdelning III var andelen gjorda åtaganden som fördes över hög (85 %), främst för att två it-upphandlingar var komplexa och drog ut på tiden men ändå genomfördes som planerat, att införandet och genomförandet av tre andra it-projekt försenades och att leverantörerna var sena med att fakturera vissa it-tjänster. | e.t. |
| 2012 | Revisionsrätten konstaterade att de granskade rekryteringsförfarandena hade följande brister i fråga om insyn och lika behandling: de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten.

Har genomförts

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 12,7 miljoner euro. I enlighet med inrättandeförordningen (1) finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 3,6 miljoner euro. I enlighet med artiklarna 15.4 och 16.1 i myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: myndigheten hade inte viktat urvalskriterierna och fastställt de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande innan den gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

2012

För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (2). Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76  000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga.

Pågår (3)

2012

I enlighet med myndighetens it-strategi, som upprättades av den organisation som föregick myndigheten (4), har myndighetens centrala it-system lagts ut på entreprenad till en it-leverantör (5) till december 2013. Detta leder till risker kopplade till myndighetens begränsade kontroll av och tillsyn över sina it-system.

Har genomförts

2012

Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 89 % av anslagen, med 84 % under avdelning I (personalutgifter), 86 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 100 % under avdelning III (driftsutgifter) (6). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II (45 %), främst till följd av orsaker som myndigheten inte kontrollerade, som att man inte lyckades finna nya lokaler och att genomförandet av några it-projekt, för vilka det var svårt att få nödvändig information av den organisation som föregick myndigheten, var försenade. Under avdelning III var andelen gjorda åtaganden som fördes över hög (85 %), främst för att två it-upphandlingar var komplexa och drog ut på tiden men ändå genomfördes som planerat, att införandet och genomförandet av tre andra it-projekt försenades och att leverantörerna var sena med att fakturera vissa it-tjänster.

e.t.

2012

Revisionsrätten konstaterade att de granskade rekryteringsförfarandena hade följande brister i fråga om insyn och lika behandling: de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet.

Har genomförts

---

(1)  Artikel 62.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010.

(2)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

(3)  För tre av de nio aktuella skolorna hade ännu inga kontrakt ingåtts 2013.

(4)  Europeiska banktillsynskommittén.

(5)  Banque de France.

(6)  Efter en analys av behoven för resten av året ändrades budgeten och anslagen sänktes med 8,9 % i september 2012.

---

BILAGA II

Europeiska bankmyndigheten (London)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 26 och 114 i EUF-fördraget) | Artikel 26








  ”1. | Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 26 och 114 i EUF-fördraget)

Artikel 26

”1.

Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen.

| 2. | Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen. |
| --- | --- |

2.

Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen.

| 3. | Rådet ska genom beslut på förslag från kommissionen fastställa de riktlinjer och villkor som är nödvändiga för att säkerställa väl avvägda framsteg inom alla berörda sektorer.” |
| --- | --- |

3.

Rådet ska genom beslut på förslag från kommissionen fastställa de riktlinjer och villkor som är nödvändiga för att säkerställa väl avvägda framsteg inom alla berörda sektorer.”

Artikel 114

Artikel 114

| ”1. | Om inte annat föreskrivs i fördragen ska följande bestämmelser tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 26. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.” |
| --- | --- |

”1.

Om inte annat föreskrivs i fördragen ska följande bestämmelser tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 26. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.”

Myndighetens behörighet

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1022/2013 om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1022/2013 om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010)

Mål

Mål

| a) | Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt genom reglering och tillsyn på en sund, verkningsfull och enhetlig nivå. |
| --- | --- |

a)

Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt genom reglering och tillsyn på en sund, verkningsfull och enhetlig nivå.

| b) | Säkerställa finansmarknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa finansmarknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion.

| c) | Stärka den internationella samordningen av tillsynen. |
| --- | --- |

c)

Stärka den internationella samordningen av tillsynen.

| d) | Förebygga tillsynsarbitrage och främja likvärdiga konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

d)

Förebygga tillsynsarbitrage och främja likvärdiga konkurrensvillkor.

| e) | Säkerställa att tagandet av kreditrisker och andra risker regleras och övervakas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa att tagandet av kreditrisker och andra risker regleras och övervakas på lämpligt sätt.

| f) | Stärka konsumentskyddet. |
| --- | --- |

f)

Stärka konsumentskyddet.

Uppgifter

Uppgifter

| a) | Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn. |
| --- | --- |

a)

Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn.

| b) | Utarbeta och hålla uppdaterad en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansiella institut i unionen i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta och hålla uppdaterad en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansiella institut i unionen i sin helhet.

| c) | Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter. |
| --- | --- |

c)

Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter.

| d) | Underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

d)

Underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.

| e) | Samarbeta nära med ESRB (1). |
| --- | --- |

e)

Samarbeta nära med ESRB (1).

1

| f) | Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter . |
| --- | --- |

f)

Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter .

| g) | Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde. |
| --- | --- |

g)

Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde.

| h) | Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

h)

Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.

| i) | Främja skyddet av insättare och investerare. |
| --- | --- |

i)

Främja skyddet av insättare och investerare.

| j) | Verka för enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, sörja för en hög skyddsnivå för insättare och investerare i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansiella institut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

j)

Verka för enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, sörja för en hög skyddsnivå för insättare och investerare i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansiella institut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument.

| k) | Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

k)

Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.

| l) | Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen. |
| --- | --- |

l)

Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen.

Organisation

Organisation

Tillsynsstyrelsen

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning: ordföranden, en företrädare för varje medlemsstat (ordföranden för den nationella tillsynsmyndigheten ) (2), kommissionen, ECB (3), ESRB, Eiopa (4) och Esma (5).

2

3

4

5

Förvaltningsstyrelsen

Förvaltningsstyrelsen

Sammansättning: ordföranden och sex andra ledamöter av tillsynsstyrelsen.

Ordförande

Ordförande

Utses av tillsynsstyrelsen.

Verkställande direktör

Verkställande direktör

Utses av tillsynsstyrelsen.

Överklagandenämnden

Överklagandenämnden

Gemensamt organ för de tre europeiska tillsynsmyndigheterna.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet.

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Budget för 2013:

Budget för 2013:

26,0(20,7) miljoner euro

(20,7)

Varav:

bidrag från unionen: 10,4(8,3) miljoner euro.

(8,3)

bidrag från medlemsstaterna: 15,2(12,1) miljoner euro.

(12,1)

bidrag från observatörer: 0,4(0,3) miljoner euro.

(0,3)

Personalstyrka den 31 december 2013

Personalstyrka den 31 december 2013

93 tillfälligt anställda (68) – varav anställningserbjudanden som hade skickats och godtagits av 7 tillfälligt anställda före den 31 december 2013.

(68) – varav anställningserbjudanden som hade skickats och godtagits av 7 tillfälligt anställda före den 31 december 2013.

14 kontraktsanställda (12).

(12).

17 utstationerade nationella experter (14).

(14).

Produkter och tjänster 2013

Produkter och tjänster 2013

| — | 56 offentliga samråd hölls (främst om förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande som utarbetats enligt det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen), 34 offentliga utfrågningar organiserades. |
| --- | --- |

—

56 offentliga samråd hölls (främst om förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande som utarbetats enligt det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen), 34 offentliga utfrågningar organiserades.

| — | 36 förslag till tekniska standarder för tillsyn och 21 förslag till tekniska standarder för genomförande överlämnades till Europeiska kommissionen för slutligt antagande (de utarbetades framförallt enligt i) den rättsliga ramen för det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen och gäller bankers egna medel, kreditrisk, marknadsrisk, likviditet och ersättningar och ii) den rättsliga ramen för krisåterhämtning och krislösning). |
| --- | --- |

—

36 förslag till tekniska standarder för tillsyn och 21 förslag till tekniska standarder för genomförande överlämnades till Europeiska kommissionen för slutligt antagande (de utarbetades framförallt enligt i) den rättsliga ramen för det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen och gäller bankers egna medel, kreditrisk, marknadsrisk, likviditet och ersättningar och ii) den rättsliga ramen för krisåterhämtning och krislösning).

| — | Två riktlinjer gavs ut (om kapitalåtgärder för utlåning i utländsk valuta och om likviditetsrapportering av privatkunders insättningar som är föremål för olika utflöden) och fyra rekommendationer till behöriga nationella myndigheter (om bankers deltagande i Euribor, om utarbetandet av planer för återhämtning, om bevarande av kärnprimärkapital under övergången till det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen och om kvalitetskontroll av bankers tillgångar). |
| --- | --- |

—

Två riktlinjer gavs ut (om kapitalåtgärder för utlåning i utländsk valuta och om likviditetsrapportering av privatkunders insättningar som är föremål för olika utflöden) och fyra rekommendationer till behöriga nationella myndigheter (om bankers deltagande i Euribor, om utarbetandet av planer för återhämtning, om bevarande av kärnprimärkapital under övergången till det fjärde kapitalkravsdirektivet/kapitalkravsförordningen och om kvalitetskontroll av bankers tillgångar).

| — | Sex yttranden överlämnades till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, ett tekniskt råd till Europeiska kommissionen, fyra kommentarer om redovisningsfrågor till IASB och två kommentarer om revision till IAASB. |
| --- | --- |

—

Sex yttranden överlämnades till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, ett tekniskt råd till Europeiska kommissionen, fyra kommentarer om redovisningsfrågor till IASB och två kommentarer om revision till IAASB.

| — | En sakkunnigbedömning om behöriga nationella myndigheters genomförande av riktlinjerna för stresstester slutfördes. |
| --- | --- |

—

En sakkunnigbedömning om behöriga nationella myndigheters genomförande av riktlinjerna för stresstester slutfördes.

| — | Ett verktyg för frågor och svar om det enhetliga regelverket togs fram och lades upp på myndighetens webbplats för institutioner, övervakare och andra parter. |
| --- | --- |

—

Ett verktyg för frågor och svar om det enhetliga regelverket togs fram och lades upp på myndighetens webbplats för institutioner, övervakare och andra parter.

| — | Ett stort antal tematiska rapporter inom olika områden av myndighetens expertis publicerades (t.ex. om banksektorn och sektorsövergripande riskanalysrapporter, om enhetlighet i bankers riskvägda tillgångar, om konsumenttrender, om resultatet av övervakningen av Basel II, med en slutrapport från bankintressentgruppen, om bankers likviditet, om effekterna av likviditetstäckningskvoten, om uppgifter om högavlönade anställda vid bankerna i EU, om jämförbara tillsynsregler och tillsynspraxis, om procyklikalitet i bankers kapitalbehov och om jämförbarhet mellan riskvägda tillgångar m.m.). |
| --- | --- |

—

Ett stort antal tematiska rapporter inom olika områden av myndighetens expertis publicerades (t.ex. om banksektorn och sektorsövergripande riskanalysrapporter, om enhetlighet i bankers riskvägda tillgångar, om konsumenttrender, om resultatet av övervakningen av Basel II, med en slutrapport från bankintressentgruppen, om bankers likviditet, om effekterna av likviditetstäckningskvoten, om uppgifter om högavlönade anställda vid bankerna i EU, om jämförbara tillsynsregler och tillsynspraxis, om procyklikalitet i bankers kapitalbehov och om jämförbarhet mellan riskvägda tillgångar m.m.).

| — | Riskanalyser, bedömning och övervakning av centrala risker i EU:s banksektor, bland annat analys av enhetlighet i resultat av riskvägda tillgångar, hållbarheten i bankers affärsmodeller och kvalitetskontroll av bankers tillgångar. |
| --- | --- |

—

Riskanalyser, bedömning och övervakning av centrala risker i EU:s banksektor, bland annat analys av enhetlighet i resultat av riskvägda tillgångar, hållbarheten i bankers affärsmodeller och kvalitetskontroll av bankers tillgångar.

| — | Utarbetande av halvårsrapporter och sektorsövergripande riskrapporter om banksektorn, kvartalsvisa riskpaneler (risk dashboards), veckorapporter om likviditet och finansieringsvillkor för europeiska banker och om marknadsindikatorer för banker och regelbundna uppdateringar om risker och sårbarhet till EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av halvårsrapporter och sektorsövergripande riskrapporter om banksektorn, kvartalsvisa riskpaneler (risk dashboards), veckorapporter om likviditet och finansieringsvillkor för europeiska banker och om marknadsindikatorer för banker och regelbundna uppdateringar om risker och sårbarhet till EU:s institutioner och organ.

risk dashboards

| — | Omfattande arbete med sanering av bankers balansräkningar och kvalitetskontroll av bankers tillgångar (rekommendationer om bibehållandet av kapital och om kvalitetskontroll av tillgångar, tre delrapporter om enhetlighet när det gäller riskvägda tillgångar, fyra andra rapporter om olika aspekter av jämförbarhet mellan riskvägda tillgångar, identifiering av gemensamma definitioner av problemlån och anstånd, även som förberedelse av kvalitetskontrollen av tillgångar och den heltäckande bedömningen av den gemensamma tillsynsmekanismen). |
| --- | --- |

—

Omfattande arbete med sanering av bankers balansräkningar och kvalitetskontroll av bankers tillgångar (rekommendationer om bibehållandet av kapital och om kvalitetskontroll av tillgångar, tre delrapporter om enhetlighet när det gäller riskvägda tillgångar, fyra andra rapporter om olika aspekter av jämförbarhet mellan riskvägda tillgångar, identifiering av gemensamma definitioner av problemlån och anstånd, även som förberedelse av kvalitetskontrollen av tillgångar och den heltäckande bedömningen av den gemensamma tillsynsmekanismen).

| — | Arbete för att öka insynen har genomförts i hela EU med information om de banker i EU som rekapitaliserades 2012. |
| --- | --- |

—

Arbete för att öka insynen har genomförts i hela EU med information om de banker i EU som rekapitaliserades 2012.

| — | Förberedelser inför stresstesterna 2014 av banker i EU (utarbetande av metoder, scenarier och centrala antaganden för stresstesterna), input – som rådgivare till kommissionen – till stresstesterna i några programländer. |
| --- | --- |

—

Förberedelser inför stresstesterna 2014 av banker i EU (utarbetande av metoder, scenarier och centrala antaganden för stresstesterna), input – som rådgivare till kommissionen – till stresstesterna i några programländer.

| — | Utarbetande av och stöd vid genomförandet av den gemensamma ramen för finansiell rapportering (Finrep) och gemensam rapportering (Corep) och taxonomin XBRL för övervakningsrapportering. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av och stöd vid genomförandet av den gemensamma ramen för finansiell rapportering (Finrep) och gemensam rapportering (Corep) och taxonomin XBRL för övervakningsrapportering.

| — | Aktivt deltagande i möten och aktiviteter som genomförs av nationella tillsynskollegier, och främjande och övervakning av tillsynssamarbete i kollegierna. |
| --- | --- |

—

Aktivt deltagande i möten och aktiviteter som genomförs av nationella tillsynskollegier, och främjande och övervakning av tillsynssamarbete i kollegierna.

| — | Arbete med Euribor och frågor om riktmärken utfördes tillsammans med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, bl.a. publicering av principer för fastställandet av riktmärken och uppföljning av rekommendationerna till Euribor-EBF och nationella myndigheter. |
| --- | --- |

—

Arbete med Euribor och frågor om riktmärken utfördes tillsammans med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, bl.a. publicering av principer för fastställandet av riktmärken och uppföljning av rekommendationerna till Euribor-EBF och nationella myndigheter.

| — | Årlig bedömning av bankernas genomförande av upplysningskravet i tredje pelaren. |
| --- | --- |

—

Årlig bedömning av bankernas genomförande av upplysningskravet i tredje pelaren.

| — | Bidrag till Baselkommitténs program om konsekventa bedömningsregler. |
| --- | --- |

—

Bidrag till Baselkommitténs program om konsekventa bedömningsregler.

| — | Konsumentskydd: två varningar till konsumenter utfärdades (om virtuella valutor och om så kallade CFD-kontrakt), en gemensam ståndpunkt tillsammans med de europeiska tillsynsmyndigheterna om tillsyn över produkter och styrning utfärdades, den gemensamma konsumentdagen 2013 anordnades tillsammans med de europeiska tillsynsmyndigheterna och, som redan nämnts, utfärdades tre yttranden över god praxis för behöriga nationella myndigheter (om hypotekslån och börshandlade fonder) och en rapport om konsumenttrender, ett samråd om ett förslag om tillförlitliga överföringstjänster (RTS) för förmedlare av hypotekslån och ett samråd om riktlinjer för hantering av gemensamma klagomål inleddes. |
| --- | --- |

—

Konsumentskydd: två varningar till konsumenter utfärdades (om virtuella valutor och om så kallade CFD-kontrakt), en gemensam ståndpunkt tillsammans med de europeiska tillsynsmyndigheterna om tillsyn över produkter och styrning utfärdades, den gemensamma konsumentdagen 2013 anordnades tillsammans med de europeiska tillsynsmyndigheterna och, som redan nämnts, utfärdades tre yttranden över god praxis för behöriga nationella myndigheter (om hypotekslån och börshandlade fonder) och en rapport om konsumenttrender, ett samråd om ett förslag om tillförlitliga överföringstjänster (RTS) för förmedlare av hypotekslån och ett samråd om riktlinjer för hantering av gemensamma klagomål inleddes.

| — | Input och bidrag till översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn inom ramen för artikel 81 i inrättandeförordningen tillsammans med andra europeiska tillsynsmyndigheter (kvantitativa och kvalitativa uppgifter överlämnades till kommissionen, rapport till rådet om resultat och utmaningar för de europeiska tillsynsmyndigheterna, deltagande i kommissionens offentliga utfrågning om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) och i utskottet för ekonomi och valutafrågors offentliga utfrågning, de europeiska tillsynsmyndighetermas yttrande över översynen av Europeiska systemrisknämnden (ESRB) överlämnades). |
| --- | --- |

—

Input och bidrag till översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn inom ramen för artikel 81 i inrättandeförordningen tillsammans med andra europeiska tillsynsmyndigheter (kvantitativa och kvalitativa uppgifter överlämnades till kommissionen, rapport till rådet om resultat och utmaningar för de europeiska tillsynsmyndigheterna, deltagande i kommissionens offentliga utfrågning om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) och i utskottet för ekonomi och valutafrågors offentliga utfrågning, de europeiska tillsynsmyndighetermas yttrande över översynen av Europeiska systemrisknämnden (ESRB) överlämnades).

| — | 20 seminarier och utbildningsaktiviteter genomfördes och samordnades för personal från myndigheten och från nationella övervakningsmyndigheter (varav åtta anordnades gemensamt med de andra europeiska tillsynsmyndigheterna). |
| --- | --- |

—

20 seminarier och utbildningsaktiviteter genomfördes och samordnades för personal från myndigheten och från nationella övervakningsmyndigheter (varav åtta anordnades gemensamt med de andra europeiska tillsynsmyndigheterna).

| — | Tio sammanträden i tillsynsstyrelsen (sex fysiska sammanträden och fyra videokonferenser), sju sammanträden i förvaltningsstyrelsen (fem fysiska sammanträden och två videkonferenser), sju sammanträden i bankintressentgruppen (två av dem tillsammans med tillsynsstyrelsen). |
| --- | --- |

—

Tio sammanträden i tillsynsstyrelsen (sex fysiska sammanträden och fyra videokonferenser), sju sammanträden i förvaltningsstyrelsen (fem fysiska sammanträden och två videkonferenser), sju sammanträden i bankintressentgruppen (två av dem tillsammans med tillsynsstyrelsen).

| — | Alla tjänster i tjänsteförteckningen har tillsatts (61 urvalsförfaranden anordnades och 153 sökande intervjuades under 2013; inga överklaganden gjordes till direktören eller ombudsmannen). |
| --- | --- |

—

Alla tjänster i tjänsteförteckningen har tillsatts (61 urvalsförfaranden anordnades och 153 sökande intervjuades under 2013; inga överklaganden gjordes till direktören eller ombudsmannen).

| — | Förvaltningen och insynen i rekryteringen förbättrades ytterligare, och introduktionsutbildning infördes för nyrekryterad personal. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen och insynen i rekryteringen förbättrades ytterligare, och introduktionsutbildning infördes för nyrekryterad personal.

| — | Ett nytt förfarande för förvaltningen av myndighetens utbildningsbidrag (kontrakt med skolor) definierades och infördes. |
| --- | --- |

—

Ett nytt förfarande för förvaltningen av myndighetens utbildningsbidrag (kontrakt med skolor) definierades och infördes.

| — | Kontrakt ingicks med en ny leverantör av medicinska tjänster (gemensam upphandling tillsammans med Europeiska läkemedelsmyndigheten) och med en ny leverantör av tillfällig personal efter ett upphandlingsförfarande. |
| --- | --- |

—

Kontrakt ingicks med en ny leverantör av medicinska tjänster (gemensam upphandling tillsammans med Europeiska läkemedelsmyndigheten) och med en ny leverantör av tillfällig personal efter ett upphandlingsförfarande.

| — | Allegro: arbetet med att utveckla eRecruitment inleddes, man bytte till en IBM-plattform och Allegro anpassades till de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

—

Allegro: arbetet med att utveckla eRecruitment inleddes, man bytte till en IBM-plattform och Allegro anpassades till de nya tjänsteföreskrifterna.

eRecruitment

| — | 421 finansiella åtaganden och 2  335 betalningsorder behandlades. |
| --- | --- |

—

421 finansiella åtaganden och 2  335 betalningsorder behandlades.

| — | Förbättrade budgetövervakningsverktyg infördes och normerna för internkontroll förbättrades. |
| --- | --- |

—

Förbättrade budgetövervakningsverktyg infördes och normerna för internkontroll förbättrades.

| — | Nio upphandlingar genomfördes helt i enlighet med EU:s upphandlingsregler. |
| --- | --- |

—

Nio upphandlingar genomfördes helt i enlighet med EU:s upphandlingsregler.

| — | 20 kontrakt som ursprungligen undertecknades 2012 för en period av tolv månader förlängdes. |
| --- | --- |

—

20 kontrakt som ursprungligen undertecknades 2012 för en period av tolv månader förlängdes.

| — | Kostnadsberäkningsunderlagen för fyra kontrakt ändrades i enlighet med utvecklingen av konsumentprisindex för Storbritannien. |
| --- | --- |

—

Kostnadsberäkningsunderlagen för fyra kontrakt ändrades i enlighet med utvecklingen av konsumentprisindex för Storbritannien.

| — | Myndigheten anslöt sig till kommissionens förfaranden för leveranser av kontorsmöbler, försäkringstjänster, it-tjänster, licenser för programvara och för Microsoft-licenser, och man deltog i två interinstitutionella upphandlingsförfaranden tillsammans med Europeiska läkemedelsmyndigheten för leveranser av medicinska tjänster och tillfällig personal (rättslig profil). |
| --- | --- |

—

Myndigheten anslöt sig till kommissionens förfaranden för leveranser av kontorsmöbler, försäkringstjänster, it-tjänster, licenser för programvara och för Microsoft-licenser, och man deltog i två interinstitutionella upphandlingsförfaranden tillsammans med Europeiska läkemedelsmyndigheten för leveranser av medicinska tjänster och tillfällig personal (rättslig profil).

---

(1)  Europeiska systemrisknämnden.

1

(2)  Nationell tillsynsmyndighet.

2

(3)  Europeiska centralbanken.

3

(4)  Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten.

4

(5)  Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

5

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

Källa

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11: | Vi intog en försiktig hållning i fråga om lönejusteringarna 2011/2012, vilka ledde till att andelen gjorda åtaganden hamnade på strax över 90 procent. Detta var en konsekvens av tidpunkten för och innebörden i domstolens beslut i ärendet. Budgetgenomförandet för 2014 beräknas bli påtagligt bättre med tanke på de pågående förbättringarna av budgetförvaltningen och den ökade klarheten i fråga om lönejusteringarna. |
| --- | --- |

11:

Vi intog en försiktig hållning i fråga om lönejusteringarna 2011/2012, vilka ledde till att andelen gjorda åtaganden hamnade på strax över 90 procent. Detta var en konsekvens av tidpunkten för och innebörden i domstolens beslut i ärendet. Budgetgenomförandet för 2014 beräknas bli påtagligt bättre med tanke på de pågående förbättringarna av budgetförvaltningen och den ökade klarheten i fråga om lönejusteringarna.

| 12: | När det gäller den totala andelen överföringar bekräftar vi att det fortfarande finns utrymme för förbättring trots det faktum att andelen redan minskat avsevärt. Merparten av de överförda åtagandena orsakades av ett flertal it-relaterade kontrakt, vars årliga förnyelse inföll ogynnsamt i tiden. Myndigheten har därför för avsikt att under kalenderåret ändra sina kontrakt med berörda leverantörer så att tidpunkten för förnyelse infaller annorlunda, vilket kommer att minska andelen överföringar. |
| --- | --- |

12:

När det gäller den totala andelen överföringar bekräftar vi att det fortfarande finns utrymme för förbättring trots det faktum att andelen redan minskat avsevärt. Merparten av de överförda åtagandena orsakades av ett flertal it-relaterade kontrakt, vars årliga förnyelse inföll ogynnsamt i tiden. Myndigheten har därför för avsikt att under kalenderåret ändra sina kontrakt med berörda leverantörer så att tidpunkten för förnyelse infaller annorlunda, vilket kommer att minska andelen överföringar.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/123 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/123

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2013, med centrumets svar

(2014/C 442/14)

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, och |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, och

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Centrumet har visserligen förbättrat sin förvaltning av upphandlingsförfaranden, men i ett förfarande som inleddes 2013 var informationen i meddelandet om upphandling och i förfrågningsunderlaget motstridig, vilket kan ha påverkat konkurrensen och förfarandets resultat. Betalningarna under 2013 inom det aktuella ramkontraktet och de två berörda specifika kontrakten uppgick till 1 08  000 euro. Efter revisionsrättens granskning vidtog centrumet genast korrigerande åtgärder och ramkontraktet sades upp. |
| --- | --- |

11.

Centrumet har visserligen förbättrat sin förvaltning av upphandlingsförfaranden, men i ett förfarande som inleddes 2013 var informationen i meddelandet om upphandling och i förfrågningsunderlaget motstridig, vilket kan ha påverkat konkurrensen och förfarandets resultat. Betalningarna under 2013 inom det aktuella ramkontraktet och de två berörda specifika kontrakten uppgick till 1 08  000 euro. Efter revisionsrättens granskning vidtog centrumet genast korrigerande åtgärder och ramkontraktet sades upp.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Det övergripande budgetgenomförandet var relativt lågt (92 %). Anslag för 2013 hade förfallit under alla budgetrubriker. |
| --- | --- |

12.

Det övergripande budgetgenomförandet var relativt lågt (92 %). Anslag för 2013 hade förfallit under alla budgetrubriker.

| 13. | Överföringarna av gjorda åtaganden var relativt stora och uppgick till 1 7 14  484 euro (26 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 7 9 07  139 euro (44 %) för avdelning III (driftsutgifter). |
| --- | --- |

13.

Överföringarna av gjorda åtaganden var relativt stora och uppgick till 1 7 14  484 euro (26 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 7 9 07  139 euro (44 %) för avdelning III (driftsutgifter).

| 14. | För avdelning II gällde överföringarna främst upphandling av hård- och mjukvara för it (1 0 86  203 euro) och den pågående externa utvärderingen av centrumet (2 10  000 euro). |
| --- | --- |

14.

För avdelning II gällde överföringarna främst upphandling av hård- och mjukvara för it (1 0 86  203 euro) och den pågående externa utvärderingen av centrumet (2 10  000 euro).

| 15. | För avdelning III gällde överföringarna av anslag som man hade gjort åtaganden för främst fleråriga projekt (4 6 20  605 euro) och it-poster för stöd till operativa åtgärder (1 9 62  443 euro) för vilka åtgärder genomfördes och betalningar gjordes i enlighet med operativa behov. Dock noterades brister avseende planeringen och genomförandet av budgeten för operativa sammanträden, vilket främst berodde på att centrumet hade överskattat antalet deltagare och flyg- och hotellkostnaderna. För dessa budgetposter förföll 29 % av anslagen för 2013 (6 55  142 euro) och 59 % av överföringarna från 2012 (4 55  820 euro). Dessutom fördes 38 % av anslag som man hade gjort åtaganden för 2013 för operativa sammanträden över till 2014 (5 94  758 euro). |
| --- | --- |

15.

För avdelning III gällde överföringarna av anslag som man hade gjort åtaganden för främst fleråriga projekt (4 6 20  605 euro) och it-poster för stöd till operativa åtgärder (1 9 62  443 euro) för vilka åtgärder genomfördes och betalningar gjordes i enlighet med operativa behov. Dock noterades brister avseende planeringen och genomförandet av budgeten för operativa sammanträden, vilket främst berodde på att centrumet hade överskattat antalet deltagare och flyg- och hotellkostnaderna. För dessa budgetposter förföll 29 % av anslagen för 2013 (6 55  142 euro) och 59 % av överföringarna från 2012 (4 55  820 euro). Dessutom fördes 38 % av anslag som man hade gjort åtaganden för 2013 för operativa sammanträden över till 2014 (5 94  758 euro).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Uttalandet om lagligheten och korrektheten i centrumets transaktioner under 2011 gjordes med reservation eftersom centrumet inte hade respekterat maximibeloppet för ett ramkontrakt från 2009. Enligt detta ramkontrakt kunde centrumet ingå specifika kontrakt med utvalda leverantörer upp till ett maximibelopp på 9 miljoner euro. Vid utgången av 2011 hade dock betalningar på 12,2 miljoner euro gjorts.
  För att kunna köpa tjänster som var nödvändiga för att de aktuella projekten skulle kunna fortgå ingick centrumet under 2012 flera specifika kontrakt på 2,5 miljoner euro. Tillsammans med 2,7 miljoner euro i betalningar under 2012 för kontrakt som hade undertecknats redan 2011 uppgick betalningarna till totalt 17,4 miljoner euro vid utgången av 2012. Betalningar över ramkontraktets tak på 9 miljoner euro är visserligen oriktiga men centrumet vidtog under 2012 korrigerande åtgärder och undertecknade i juni 2012 ett nytt ramkontrakt som ersätter det gamla (inga ytterligare betalningar kommer att göras under det gamla kontraktet) och har generellt förbättrat övervakningen av utnyttjandet av ramkontrakt. | e.t. |
| 2012 | De betalningar på 5,2 miljoner euro som gjordes under 2012 hör samman med att ramkontraktens tak inte respekterades under tidigare år. De gäller kontraktsenliga åtaganden från tidigare år (2,7 miljoner euro) eller som gjordes under 2012 för att verksamheten skulle kunna fortsätta (2,5 miljoner euro) i avvaktan på att upphandlingsförfarandet för det nya ramkontraktet skulle bli klart. Som en följd av de korrigerande åtgärder som centrumet vidtog under 2012 lämnar revisionsrätten ett uttalande om transaktionernas laglighet och korrekthet utan reservation för detta år. | |
| 2012 | Under 2012 gav centrumet bidrag till forskningsinstitutioner och enskilda. De totala bidragen uppgick till 7 52  000 euro, vilket motsvarar 1,4 % av driftsutgifterna för 2012. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och delvis också av revisionsintyg som utfärdats av oberoende revisionsfirmor som anlitats av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. För att förbättra kontrollen har centrumet antagit en strategi för efterhandskontroll som planerades att införas under 2012. Emellertid försenades centrumets utnyttjande av ett interinstitutionellt kontrakt om revision med tio månader, och när revisionen gjordes hade inga efterhandskontroller av utgifter för bidrag 2012 ännu gjorts. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. | Pågår |
| 2012 | Budgetgenomförandet var tillfredsställande för avdelning I (personalutgifter) och avdelning II (administrativa utgifter)och låg på 97 respektive 80 % av de anslag som man hade gjort åtaganden för. Även om andelen överförda anslag under avdelning III är hög med 8,3 miljoner euro (41 % av anslagen som man gjort åtaganden för i avdelning III) beror detta inte på att genomförandet av centrumets årliga arbetsprogram var försenat utan återspeglar att dess verksamhet är flerårig till sin karaktär. Centrumet har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Uttalandet om lagligheten och korrektheten i centrumets transaktioner under 2011 gjordes med reservation eftersom centrumet inte hade respekterat maximibeloppet för ett ramkontrakt från 2009. Enligt detta ramkontrakt kunde centrumet ingå specifika kontrakt med utvalda leverantörer upp till ett maximibelopp på 9 miljoner euro. Vid utgången av 2011 hade dock betalningar på 12,2 miljoner euro gjorts.

För att kunna köpa tjänster som var nödvändiga för att de aktuella projekten skulle kunna fortgå ingick centrumet under 2012 flera specifika kontrakt på 2,5 miljoner euro. Tillsammans med 2,7 miljoner euro i betalningar under 2012 för kontrakt som hade undertecknats redan 2011 uppgick betalningarna till totalt 17,4 miljoner euro vid utgången av 2012. Betalningar över ramkontraktets tak på 9 miljoner euro är visserligen oriktiga men centrumet vidtog under 2012 korrigerande åtgärder och undertecknade i juni 2012 ett nytt ramkontrakt som ersätter det gamla (inga ytterligare betalningar kommer att göras under det gamla kontraktet) och har generellt förbättrat övervakningen av utnyttjandet av ramkontrakt.

e.t.

2012

De betalningar på 5,2 miljoner euro som gjordes under 2012 hör samman med att ramkontraktens tak inte respekterades under tidigare år. De gäller kontraktsenliga åtaganden från tidigare år (2,7 miljoner euro) eller som gjordes under 2012 för att verksamheten skulle kunna fortsätta (2,5 miljoner euro) i avvaktan på att upphandlingsförfarandet för det nya ramkontraktet skulle bli klart. Som en följd av de korrigerande åtgärder som centrumet vidtog under 2012 lämnar revisionsrätten ett uttalande om transaktionernas laglighet och korrekthet utan reservation för detta år.

2012

Under 2012 gav centrumet bidrag till forskningsinstitutioner och enskilda. De totala bidragen uppgick till 7 52  000 euro, vilket motsvarar 1,4 % av driftsutgifterna för 2012. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och delvis också av revisionsintyg som utfärdats av oberoende revisionsfirmor som anlitats av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. För att förbättra kontrollen har centrumet antagit en strategi för efterhandskontroll som planerades att införas under 2012. Emellertid försenades centrumets utnyttjande av ett interinstitutionellt kontrakt om revision med tio månader, och när revisionen gjordes hade inga efterhandskontroller av utgifter för bidrag 2012 ännu gjorts. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet.

Pågår

2012

Budgetgenomförandet var tillfredsställande för avdelning I (personalutgifter) och avdelning II (administrativa utgifter)och låg på 97 respektive 80 % av de anslag som man hade gjort åtaganden för. Även om andelen överförda anslag under avdelning III är hög med 8,3 miljoner euro (41 % av anslagen som man gjort åtaganden för i avdelning III) beror detta inte på att genomförandet av centrumets årliga arbetsprogram var försenat utan återspeglar att dess verksamhet är flerårig till sin karaktär. Centrumet har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov.

e.t.

---

BILAGA II

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (Stockholm)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | ”En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.”
  ”Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.” |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004) | Mål







  — | Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

”En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.”

”Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.”

Centrumets behörighet

Centrumets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004)

Mål

Mål

—

Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar.

| — | I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning. |
| --- | --- |

—

I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning.

Uppgifter

Uppgifter

| — | Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information. |
| --- | --- |

—

Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information.

| — | Lämna auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Lämna auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar.

| — | Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker. |
| --- | --- |

—

Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker.

| — | Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning. |
| --- | --- |

—

Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning.

| — | Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete.

Organisation

Organisation

Styrelsen

Styrelsen

Sammansättning

Sammansättning

Varje medlemsstat utser en ledamot, Europaparlamentet utser två ledamöter och kommissionen tre företrädare.

Uppgifter

Uppgifter

Antar centrumets årliga arbetsprogram och budget och övervakar genomförandet av dem.

Direktör

Direktör

Utses av styrelsen på grundval av en förteckning över sökande som kommissionen lägger fram.

Rådgivande grupp

Rådgivande grupp

Sammansättning

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat och tre företrädare för kommissionen utan rösträtt.

Uppgifter

Uppgifter

Gruppen ska säkerställa arbetets vetenskapliga kompetens och det vetenskapliga oberoendet i centrumets verksamhet och yttranden.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2013 (2012)

Medel till centrumets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Slutlig budget

58,3(58,2) miljoner euro

(58,2)

Personalstyrka den 31 december 2013:

Personalstyrka den 31 december 2013:

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 198 (200)

(200)

varav tillsatta: 190 (187)

(187)

Övriga tjänster: 95 (91)

(91)

Totalt: 285 (278), varav anställda med

(278)

| — | uppgifter inom verksamheten: 186 (183) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 186 (183)

(183)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 99 (95) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 99 (95)

(95)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

42 (69) hälsohot identifierades och övervakades med hjälp av databasen över hot om smittsamma sjukdomar (Threat Tracking Tool, TTT).

(69)

Threat Tracking Tool

52 (52) veckorapporter om hot om smittsamma sjukdomar skickades till 400 (334) mottagare. Från 2012 finns också rapporten varje vecka på centrumets webbplats och den har blivit en av de mest besökta sidorna (8  000 besök under 2013).

(52)

(334)

Stöd gavs till epidemiologisk omvärldsbevakning i samband med 2 (3) evenemang med stor publik.

(3)

Dessutom bevakades 4 (3) evenemang av exceptionell typ eller av exceptionell betydelse för allmänheten.

(3)

3 (6) hotbildsbedömningar, 12 (16) nya snabba hotbildsbedömningar och 9 (16) uppdateringar av hotbildsbedömningar gjordes.

(6)

(16)

(16)

1 (1) simuleringsövning genomfördes för att testa och förbättra beredskapen och reaktionen vid smittsamma sjukdomar.

(1)

117 (104) epidemiologer fick handledning under EPIET-utbildningen (det europeiska utbildningsprogrammet för epidemiologer på fältet) och EUPHEM-utbildningen (det europeiska folkhälsoutbildningsprogrammet för mikrobiologi).

(104)

112 (114) folkhälsoexperter från 30 EU/EES-länder deltog i centrumets korta utbildningsmoduler.

(114)

9 45  000(7 80  000) besök gjordes på centrumets webbplats.

(7 80  000)

216 (204) vetenskapliga publikationer offentliggjordes. Påverkansfaktor och citatindex efter fem år: 5,6(4,55)

(204)

(4,55)

Sjätte Europeiska antibiotikadagen anordnades där fler än 40 (43) länder deltog. Den 18 november uppmärksammas alltmer och har blivit den dag då man arbetar för att höja medvetenheten om vikten av försiktig användning av antibiotika inte bara i Europa utan också i USA, Kanada och Australien och i andra länder.

(43)

16,3(12,9) miljoner unika registreringar har gjorts i Tessy-databaserna som har 1  492(1  324) aktiva användare från 57 (56) länder.

(12,9)

(1  324)

(56)

Skärpt övervakning: 15 (15) av de 17 särskilda övervakningsnätverken hade integrerats i centrumet vid utgången av 2013 (ett hade avslutats och det sista har lagts ut på entreprenad).

(15)

Den epidemiologiska årsrapporten offentliggjordes.

18 övervakningsrapporter offentliggjordes, bl.a. om tuberkulos och årsrapporterna om hiv/aids och antimikrobioresistens.

41 (40) veckovisa influensabulletiner/influensaövervakningsöversikter publicerades under 2013.

(40)

89 (34) vetenskapliga yttranden utarbetades på begäran av berörda parter och över 80 % av förfrågningarna om vetenskaplig rådgivning besvarades i tid.

(34)

Sjunde ESCAIDE-konferensen (Europeiska vetenskapliga konferensen om tillämpad epidemiologi) anordnades den 5—7 november 2013 i Stockholm med 550 (511) deltagare.

(511)

Den vetenskapliga veckotidskriften Eurosurveillance som har 11  600(14  000) nätprenumeranter publicerades en gång i veckan.

Eurosurveillance

(14  000)

Under 2013 tilldelades Eurosurveillance för andra året en påverkansfaktor; den var 5,49 och därmed lite lägre än 2012: (6,15). Det ger Eurosurveillance en sjätteplats bland de sjuttio tidskrifterna i hela världen i kategorin infektionssjukdomar.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av centrumet.

Källa:

---

CENTRUMETS SVAR

| 11. | Centrumet har vidtagit omedelbara korrigerande åtgärder för att informera uppdragstagarna om situationen och säga upp kontraktet. Centrumets upphandlingsenhet omorganiserades i mars 2014. Genom omorganiseringen och de omarbetade interna förfarandena har uppgifter, roller och ansvarsområden för samtliga berörda aktörer och parter klargjorts. Centrumets personal fick intensiv utbildning under särskilda kurser som hölls i mars och april 2014. |
| --- | --- |

11.

Centrumet har vidtagit omedelbara korrigerande åtgärder för att informera uppdragstagarna om situationen och säga upp kontraktet. Centrumets upphandlingsenhet omorganiserades i mars 2014. Genom omorganiseringen och de omarbetade interna förfarandena har uppgifter, roller och ansvarsområden för samtliga berörda aktörer och parter klargjorts. Centrumets personal fick intensiv utbildning under särskilda kurser som hölls i mars och april 2014.

| 12.–15. | Centrumet hade avsatt medel ur 2013 års budget för att fullgöra sina skyldigheter gentemot personalen i samband med löneanpassningarna för 2011, 2012 och 2013. De avsatta medlen uppgick till 3,3 miljoner euro. Enligt Europeiska unionens domstols beslut från årets sista kvartal fick centrumet inte använda dessa medel för andra ändamål.
  Medlen hade avsatts från alla budgetavdelningar och de förfallna anslagen påverkade därför alla avdelningar. Om beslutet hade fattats 2013 hade 97,8 % av budgeten genomförts.
  När det gäller operativa sammanträden berodde 4 00  000 euro av beloppet på 6 55  142 euro på att lönerna och korrigeringskoefficienten hade anpassats enligt ovan. De förfallna anslagen uppgår därför till 11 %.
  Av de 5 94  758 euro som överförs till 2014 är 3 84  938 euro avsedda för att uppfylla de finansiella skyldigheterna för sammanträden under 2014, till vilka inbjudningarna måste skickas ut under 2013, medan 2 09  820 euro överförs för att fullgöra utestående finansiella skyldigheter för sammanträden som hölls 2013.
  Centrumet kommer att noga övervaka utgifterna för operativa sammanträden så att onödiga överföringar eller förfallna anslag undviks. |
| --- | --- |

12.–15.

Centrumet hade avsatt medel ur 2013 års budget för att fullgöra sina skyldigheter gentemot personalen i samband med löneanpassningarna för 2011, 2012 och 2013. De avsatta medlen uppgick till 3,3 miljoner euro. Enligt Europeiska unionens domstols beslut från årets sista kvartal fick centrumet inte använda dessa medel för andra ändamål.

Medlen hade avsatts från alla budgetavdelningar och de förfallna anslagen påverkade därför alla avdelningar. Om beslutet hade fattats 2013 hade 97,8 % av budgeten genomförts.

När det gäller operativa sammanträden berodde 4 00  000 euro av beloppet på 6 55  142 euro på att lönerna och korrigeringskoefficienten hade anpassats enligt ovan. De förfallna anslagen uppgår därför till 11 %.

Av de 5 94  758 euro som överförs till 2014 är 3 84  938 euro avsedda för att uppfylla de finansiella skyldigheterna för sammanträden under 2014, till vilka inbjudningarna måste skickas ut under 2013, medan 2 09  820 euro överförs för att fullgöra utestående finansiella skyldigheter för sammanträden som hölls 2013.

Centrumet kommer att noga övervaka utgifterna för operativa sammanträden så att onödiga överföringar eller förfallna anslag undviks.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/132 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/132

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

(2014/C 442/15)

INLEDNING

| 1. | Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Liksom förra året var budgetgenomförandet 2013 tillfredsställande för avdelning I och II. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var fortfarande hög för avdelningarna III, IV och V (driftsutgifter) och uppgick till 10,6 miljoner euro (46 %), men det berodde främst på planerade it-utvecklingsprojekt som är fleråriga (6,3 miljoner euro), kostnader för översättningar som beställdes 2013 men inte togs emot före årets slut (1,3 miljoner euro) och utvärderingar av ämnen där den lagstadgade tidsfristen var i februari 2014 (1,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

11.

Liksom förra året var budgetgenomförandet 2013 tillfredsställande för avdelning I och II. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var fortfarande hög för avdelningarna III, IV och V (driftsutgifter) och uppgick till 10,6 miljoner euro (46 %), men det berodde främst på planerade it-utvecklingsprojekt som är fleråriga (6,3 miljoner euro), kostnader för översättningar som beställdes 2013 men inte togs emot före årets slut (1,3 miljoner euro) och utvärderingar av ämnen där den lagstadgade tidsfristen var i februari 2014 (1,7 miljoner euro).

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | I sin revisionsförklaring för år 2013 bekräftade myndighetens direktör att det förelåg rimlig säkerhet om att resurserna har använts i avsett syfte och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, och att de kontrollförfaranden som har införts ger nödvändiga garantier för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Det gjordes dock en reservation till förklaringen eftersom myndigheten inte har mandat att göra kontroller eller inspektioner på nationell nivå och därför inte kunde bekräfta att endast registrerade eller godkända ämnen och produkter, för vilka en avgift har betalats till myndigheten, förekom på Europeiska unionens marknad. |
| --- | --- |

12.

I sin revisionsförklaring för år 2013 bekräftade myndighetens direktör att det förelåg rimlig säkerhet om att resurserna har använts i avsett syfte och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, och att de kontrollförfaranden som har införts ger nödvändiga garantier för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Det gjordes dock en reservation till förklaringen eftersom myndigheten inte har mandat att göra kontroller eller inspektioner på nationell nivå och därför inte kunde bekräfta att endast registrerade eller godkända ämnen och produkter, för vilka en avgift har betalats till myndigheten, förekom på Europeiska unionens marknad.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | REVISIONSRÄTTENS KOMMENTARER | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 93,2 miljoner euro, varav 14,9 miljoner euro (16 %) fördes över till 2012. Överföringarna under avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 11,5 miljoner euro (55 %). Andelen överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet. | e.t. |
| 2011 | Resultatet av den senaste fysiska inventeringen som gjordes 2011 visar på flera brister, särskilt den låga andelen IKT-tillgångar som kontrollerades avseende värde. Det finns ingen formell policy för inventering av anläggningstillgångar. | Har genomförts |
| 2012 | Resultatet av fysiska inventeringar visar att det finns allvarliga brister när det gäller att skydda och spåra anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för att spåra mjukvara och interna komponenter (2  370 poster av de bokförda 5  878 IKT-anläggningstillgångarna). Vidare hittades inte 306 poster, varav 93 bärbara datorer och 29 datorer. | Har genomförts |
| 2012 | Anslagsutnyttjandet 2012 var tillfredsställande för avdelning I och II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög för avdelning III med 50 % (11,3 miljoner euro) beror detta i första hand på stora projekt för it-utveckling som är fleråriga till sin natur (3,7 miljoner euro), utvärderingar av ämnen som har en lagstadgad tidsfrist i februari år n + 1 (1,8 miljoner euro), översättningar som inte hade levererats före årets slut (1,3 miljoner euro) och två nya verksamheter som inleddes under andra halvan av året – Biocider (1,2 miljoner euro) och PIC (förhandsgodkännande sedan information lämnats) (1,3 miljoner euro). | e.t. |

År

REVISIONSRÄTTENS KOMMENTARER

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 93,2 miljoner euro, varav 14,9 miljoner euro (16 %) fördes över till 2012. Överföringarna under avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 11,5 miljoner euro (55 %). Andelen överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

e.t.

2011

Resultatet av den senaste fysiska inventeringen som gjordes 2011 visar på flera brister, särskilt den låga andelen IKT-tillgångar som kontrollerades avseende värde. Det finns ingen formell policy för inventering av anläggningstillgångar.

Har genomförts

2012

Resultatet av fysiska inventeringar visar att det finns allvarliga brister när det gäller att skydda och spåra anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för att spåra mjukvara och interna komponenter (2  370 poster av de bokförda 5  878 IKT-anläggningstillgångarna). Vidare hittades inte 306 poster, varav 93 bärbara datorer och 29 datorer.

Har genomförts

2012

Anslagsutnyttjandet 2012 var tillfredsställande för avdelning I och II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög för avdelning III med 50 % (11,3 miljoner euro) beror detta i första hand på stora projekt för it-utveckling som är fleråriga till sin natur (3,7 miljoner euro), utvärderingar av ämnen som har en lagstadgad tidsfrist i februari år n + 1 (1,8 miljoner euro), översättningar som inte hade levererats före årets slut (1,3 miljoner euro) och två nya verksamheter som inleddes under andra halvan av året – Biocider (1,2 miljoner euro) och PIC (förhandsgodkännande sedan information lämnats) (1,3 miljoner euro).

e.t.

---

BILAGA II

Europeiska kemikaliemyndigheten (Helsingfors)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget | Insamling av information







  — | Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

Insamling av information

—

Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach-förordningen) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008) (Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (Biocidprodukter) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 (PIC, förhandsgodkännande sedan information lämnats)

Mål

| — | Syftet med Reach- och CLP-förordningarna är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras (artikel 1.1 i Reach-förordningen, artikel 1 i CLP-förordningen). |
| --- | --- |

—

Syftet med Reach- och CLP-förordningarna är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras (artikel 1.1 i Reach-förordningen, artikel 1 i CLP-förordningen).

| — | Myndigheten har inrättats för att handlägga och i vissa fall utföra tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter (artikel 75 i Reach-förordningen) och för att förvalta uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen på grundval av CLP-förordningen. |
| --- | --- |

—

Myndigheten har inrättats för att handlägga och i vissa fall utföra tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter (artikel 75 i Reach-förordningen) och för att förvalta uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen på grundval av CLP-förordningen.

Uppgifter

| — | Ta emot registreringar och andra registreringsunderlag om kemiska ämnen och kontrollera att de är fullständiga (avdelning II i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Ta emot registreringar och andra registreringsunderlag om kemiska ämnen och kontrollera att de är fullständiga (avdelning II i Reach-förordningen).

| — | Behandla förfrågningar om registreringarna och besluta i tvister som gäller gemensamt utnyttjande av data (avdelning III i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla förfrågningar om registreringarna och besluta i tvister som gäller gemensamt utnyttjande av data (avdelning III i Reach-förordningen).

| — | Kontrollera registreringsunderlagen för att se att de följer Reach-förordningen och dess förslag om testning, och samordna processen för utvärdering av ämnen (avdelning VI i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Kontrollera registreringsunderlagen för att se att de följer Reach-förordningen och dess förslag om testning, och samordna processen för utvärdering av ämnen (avdelning VI i Reach-förordningen).

| — | Behandla förslag på ämnen som inger mycket stora betänkligheter till kandidatförteckningen och rekommendera att några av dessa ämnen inkluderas i tillståndslistan samt behandla tillståndsansökningar (avdelning VII i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla förslag på ämnen som inger mycket stora betänkligheter till kandidatförteckningen och rekommendera att några av dessa ämnen inkluderas i tillståndslistan samt behandla tillståndsansökningar (avdelning VII i Reach-förordningen).

| — | Behandla begränsningsförfaranden (avdelning VIII i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla begränsningsförfaranden (avdelning VIII i Reach-förordningen).

| — | Upprätta och föra en eller flera offentliga databaser med information om alla registrerade ämnen och se till att viss information offentliggörs på internet (artiklarna 77 och 119 i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Upprätta och föra en eller flera offentliga databaser med information om alla registrerade ämnen och se till att viss information offentliggörs på internet (artiklarna 77 och 119 i Reach-förordningen).

| — | Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och om nödvändigt tillhandahålla verktyg (artikel 77 i Reach-förordningen, artikel 50.2 i CLP-förordningen och i enlighet med förordningen om biocidprodukter (EU) nr 528/2012). |
| --- | --- |

—

Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och om nödvändigt tillhandahålla verktyg (artikel 77 i Reach-förordningen, artikel 50.2 i CLP-förordningen och i enlighet med förordningen om biocidprodukter (EU) nr 528/2012).

| — | Ge medlemsstaterna och EU:s institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av myndighetens ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach- och CLP-förordningarna (artikel 77.1 i Reach-förordningen och artikel 50.1 i CLP-förordningen). |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och EU:s institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av myndighetens ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach- och CLP-förordningarna (artikel 77.1 i Reach-förordningen och artikel 50.1 i CLP-förordningen).

| — | Ta emot anmälningar om klassificering och märkning, underhålla ett offentligt klassificerings- och märkningsregister, behandla begäran om alternativa namn och förslag om harmoniserad klassificering och märkning av ämnen (CLP). |
| --- | --- |

—

Ta emot anmälningar om klassificering och märkning, underhålla ett offentligt klassificerings- och märkningsregister, behandla begäran om alternativa namn och förslag om harmoniserad klassificering och märkning av ämnen (CLP).

| — | Utföra tekniska och vetenskapliga uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 528/2012 om biocidprodukter som trädde i kraft den 1 september 2013. |
| --- | --- |

—

Utföra tekniska och vetenskapliga uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 528/2012 om biocidprodukter som trädde i kraft den 1 september 2013.

| — | Utföra uppgifter i enlighet med PIC-förordningen (Prior Informed Consent, förhandsgodkännande sedan information lämnats) (EU) nr 649/2012 när den träder i kraft i mars 2014. |
| --- | --- |

—

Utföra uppgifter i enlighet med PIC-förordningen (Prior Informed Consent, förhandsgodkännande sedan information lämnats) (EU) nr 649/2012 när den träder i kraft i mars 2014.

Organisation

Styrelsen

En företrädare från varje medlemsstat som utses av rådet och högst sex företrädare som utses av kommissionen, inklusive tre företrädare för berörda parter utan rösträtt, samt två oberoende personer som utses av Europaparlamentet (artikel 79 i Reach-förordningen).

Uppgifter

Enligt artikel 78 i Reach-förordningen och rambudgetförordningen för EU-organen, i första hand anta årliga och fleråriga arbetsprogram, den slutliga budgeten, en allmän rapport, en intern arbetsordning, utse den verkställande direktören och granska denne i disciplinärenden. Dessutom utse en överklagandenämnd och ledamöter till kommittéerna.

Verkställande direktör

Uppgifter

Artikel 83 i Reach-förordningen.

Kommittéer

Myndigheten har tre vetenskapliga kommittéer (riskbedömningskommittén, medlemsstatskommittén och kommittén för socioekonomisk analys).

Uppgifter

Artikel 77.3 a-c i Reach-förordningen.

Forum för informationsutbyte om verkställighet

Uppgifter

Artikel 77.4 a–h i Reach-förordningen.

Sekretariat

Uppgifter

Artikel 77.2 a–o i Reach-förordningen.

Överklagandenämnden

Uppgifter

Artikel 76.1 h i Reach-förordningen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation (artikel 97.10 i Reach-förordningen).

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Budget (inklusive ändringsbudgetar)

| — | 107,7(98,9) miljoner euro, varav






  — | inkomster från avgifter: 86,1(26,6) miljoner euro, |
| --- | --- | --- |

—

107,7(98,9) miljoner euro, varav

—

inkomster från avgifter: 86,1(26,6) miljoner euro,

| — | bidrag från unionen: 8,6(4,9) miljoner euro för genomförandet av förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (6,1 miljoner euro) och utjämningsbidraget (0,9 miljoner euro), förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (1,5 miljoner euro) och föranslutningsinstrumentet – IPA (0,1 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

bidrag från unionen: 8,6(4,9) miljoner euro för genomförandet av förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (6,1 miljoner euro) och utjämningsbidraget (0,9 miljoner euro), förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (1,5 miljoner euro) och föranslutningsinstrumentet – IPA (0,1 miljoner euro).

Personalstyrka den 31 december 2013

| — | Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 503 (470) |
| --- | --- |

—

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 503 (470)

| — | varav tillsatta: 468 (447). |
| --- | --- |

—

varav tillsatta: 468 (447).

| — | Övrig personal: 95 (90) (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter). |
| --- | --- |

—

Övrig personal: 95 (90) (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

| — | Personalstyrka totalt: 563 (506), varav anställda med






  — | uppgifter inom verksamheten: 386 (352), |
| --- | --- | --- |

—

Personalstyrka totalt: 563 (506), varav anställda med

—

uppgifter inom verksamheten: 386 (352),

| — | administrativa och stödjande uppgifter: 177 (185). |
| --- | --- |

—

administrativa och stödjande uppgifter: 177 (185).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Myndighetens arbetsprogram har delats upp i följande 17 verksamhetsområden:

Registrering, förhandsregistrering och gemensamt utnyttjande av data

| — | Antal behandlade registreringsunderlag: 14  839(9  773). |
| --- | --- |

—

Antal behandlade registreringsunderlag: 14  839(9  773).

| — | Antal avslutade bedömningar av förfrågningar (begäran finns bara i singular!) om konfidentiell behandling: 662 (630) beslut (positiva eller negativa) av 860 bedömningar (inledande och slutliga). |
| --- | --- |

—

Antal avslutade bedömningar av förfrågningar (begäran finns bara i singular!) om konfidentiell behandling: 662 (630) beslut (positiva eller negativa) av 860 bedömningar (inledande och slutliga).

| — | Antal förfrågningar: 1  903(1  632). |
| --- | --- |

—

Antal förfrågningar: 1  903(1  632).

| — | Antal avgöranden i tvister om datadelning: 11 (1). |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden i tvister om datadelning: 11 (1).

| — | Antal ämnen om vilka information offentliggjorts (exklusive konfidentiell information): 10  561(7  884). |
| --- | --- |

—

Antal ämnen om vilka information offentliggjorts (exklusive konfidentiell information): 10  561(7  884).

Utvärdering

| — | Antal gjorda efterlevnadskontroller: 637 (198). |
| --- | --- |

—

Antal gjorda efterlevnadskontroller: 637 (198).

| — | Antal avgöranden om testningsförslag: 111 (171). |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden om testningsförslag: 111 (171).

Riskhantering

| — | Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 13 (67). |
| --- | --- |

—

Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 13 (67).

| — | Antal rekommendationer om ämnen som kan föras upp på tillståndslistan: 1 (0). |
| --- | --- |

—

Antal rekommendationer om ämnen som kan föras upp på tillståndslistan: 1 (0).

| — | Antal begränsningsärenden som överlämnats till kommissionen för beslut: 2 (1). |
| --- | --- |

—

Antal begränsningsärenden som överlämnats till kommissionen för beslut: 2 (1).

| — | Antal mottagna tillståndsansökningar: 8 (0). |
| --- | --- |

—

Antal mottagna tillståndsansökningar: 8 (0).

| — | Antal anmälningar av ämnen från kandidatförteckningen som identifierats i varor: 93 (31). |
| --- | --- |

—

Antal anmälningar av ämnen från kandidatförteckningen som identifierats i varor: 93 (31).

Klassificering och märkning

| — | Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: 6,1 miljoner om över 1 25  000 ämnen (varav nästan 1 16  000 ingår i de anmälningar som ges offentlig spridning). |
| --- | --- |

—

Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: 6,1 miljoner om över 1 25  000 ämnen (varav nästan 1 16  000 ingår i de anmälningar som ges offentlig spridning).

| — | Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 29 (27). |
| --- | --- |

—

Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 29 (27).

| — | Antal förfrågningar om alternativa namn på blandningar av ämnen: 28 (13). |
| --- | --- |

—

Antal förfrågningar om alternativa namn på blandningar av ämnen: 28 (13).

Rådgivning och assistans

| — | Antal frågor som besvarats av myndighetens stöd- och informationspunkt: 5  975 (inklusive frågor som kommit via kontaktblanketterna, under webbseminarier och vid personliga möten). Myndighetens stöd- och informationspunkt hanterade också 755 förfrågningar om åtgärder för andra enheter vid myndigheten som kommit från företag via kontaktblanketterna. |
| --- | --- |

—

Antal frågor som besvarats av myndighetens stöd- och informationspunkt: 5  975 (inklusive frågor som kommit via kontaktblanketterna, under webbseminarier och vid personliga möten). Myndighetens stöd- och informationspunkt hanterade också 755 förfrågningar om åtgärder för andra enheter vid myndigheten som kommit från företag via kontaktblanketterna.

| — | Antal nya vägledningsdokument som utkommit: 1 (0); antal uppdaterade vägledningar: 7 (30) inklusive 4 (17) rättelser. |
| --- | --- |

—

Antal nya vägledningsdokument som utkommit: 1 (0); antal uppdaterade vägledningar: 7 (30) inklusive 4 (17) rättelser.

Vetenskapliga it-verktyg

| — | Slutförande av Reach-it-modifieringar inför tidsfristen 2013. |
| --- | --- |

—

Slutförande av Reach-it-modifieringar inför tidsfristen 2013.

| — | Framtagning och lansering av applikationen R4BP3 (registret över biocidprodukter) och av avsnittet om biocider på webbplatsen för spridning av förordningen om biocidprodukter. |
| --- | --- |

—

Framtagning och lansering av applikationen R4BP3 (registret över biocidprodukter) och av avsnittet om biocider på webbplatsen för spridning av förordningen om biocidprodukter.

| — | Förbättringar och nya versioner av it-verktyg: IUCLID, Chesar, Odyssey, RIPE och klassificerings- och märkningsregistret. |
| --- | --- |

—

Förbättringar och nya versioner av it-verktyg: IUCLID, Chesar, Odyssey, RIPE och klassificerings- och märkningsregistret.

| — | Lansering av en it-lösning för medlemsstater med en enda kontaktpunkt för tillgång till underlag och data om ämnen. |
| --- | --- |

—

Lansering av en it-lösning för medlemsstater med en enda kontaktpunkt för tillgång till underlag och data om ämnen.

| — | Bredare spridning av information om ämnen. |
| --- | --- |

—

Bredare spridning av information om ämnen.

| — | Framtagning av en ny applikation för behandling av anmälningar och godkännanden enligt PIC-förordningen. |
| --- | --- |

—

Framtagning av en ny applikation för behandling av anmälningar och godkännanden enligt PIC-förordningen.

| — | Ytterligare förbättringar och lanseringar av processen för utvärdering av underlag och Odyssey för att stödja uppfyllandet av kontrollmålen för 2013. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättringar och lanseringar av processen för utvärdering av underlag och Odyssey för att stödja uppfyllandet av kontrollmålen för 2013.

| — | Utarbetande av en ny applikation som ska stödja Reach- och CLP-förordningarnas interna processer genom ett integrerat system för hantering av ärenden som ska underlätta förberedelserna av beslut och register. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en ny applikation som ska stödja Reach- och CLP-förordningarnas interna processer genom ett integrerat system för hantering av ärenden som ska underlätta förberedelserna av beslut och register.

Vetenskaplig och teknisk rådgivning till EU:s institutioner och organ

| — | Genom bidrag utvecklades nya testmetoder, främst via OECD:s riktlinjer för testprogram. |
| --- | --- |

—

Genom bidrag utvecklades nya testmetoder, främst via OECD:s riktlinjer för testprogram.

| — | Programvara om icke-testmetoder köptes in och ställdes till förfogande medhänsyn till vetenskaplig utveckling, uppbyggnad av expertkunskap genom utbildning, praktisk erfarenhet och aktivt utbyte med experter utanför myndigheten. Utbildning anordnades om alternativ till testning för egna och externa experter. |
| --- | --- |

—

Programvara om icke-testmetoder köptes in och ställdes till förfogande medhänsyn till vetenskaplig utveckling, uppbyggnad av expertkunskap genom utbildning, praktisk erfarenhet och aktivt utbyte med experter utanför myndigheten. Utbildning anordnades om alternativ till testning för egna och externa experter.

| — | Webbseminarium: How to ensure the safe use of NM under REACH – Part II: Current best practices for human health and environmental hazard assessment for NM (om hur säker användning av nanomaterial under Reach – del II ska garanteras: nuvarande bästa praxis för hälso- och miljöfarlighetsbedömning när det gäller nanomaterial). |
| --- | --- |

—

Webbseminarium: How to ensure the safe use of NM under REACH – Part II: Current best practices for human health and environmental hazard assessment for NM (om hur säker användning av nanomaterial under Reach – del II ska garanteras: nuvarande bästa praxis för hälso- och miljöfarlighetsbedömning när det gäller nanomaterial).

| — | Rapporten Assessing human health and environmental hazards of nanomaterials – Best practice for REACH Registrants (om hälso- och miljöfarlighetsbedömningar av nanomateral – bästa praxis för Reach-registranter) offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

Rapporten Assessing human health and environmental hazards of nanomaterials – Best practice for REACH Registrants (om hälso- och miljöfarlighetsbedömningar av nanomateral – bästa praxis för Reach-registranter) offentliggjordes.

| — | Myndigheten bidrog till fastställa ett utgångsvärde inför en konsekvensbedömning av eventuella ändringar av Reach-bilagorna om nanomaterial. |
| --- | --- |

—

Myndigheten bidrog till fastställa ett utgångsvärde inför en konsekvensbedömning av eventuella ändringar av Reach-bilagorna om nanomaterial.

| — | Preliminär sammanfattning av de viktigaste resultaten av diskussionerna om den ämnesspecifika vetenskapliga workshoppen om riskbedömning när det gäller sedimentavsnittet. |
| --- | --- |

—

Preliminär sammanfattning av de viktigaste resultaten av diskussionerna om den ämnesspecifika vetenskapliga workshoppen om riskbedömning när det gäller sedimentavsnittet.

| — | Samarbete med Institutet för hälsa och konsumentskydd/det gemensamma forskningscentrumet. |
| --- | --- |

—

Samarbete med Institutet för hälsa och konsumentskydd/det gemensamma forskningscentrumet.

Kommittéer och forum

| — | Antal enhälliga medlemsstatskommittébeslut: 155 (179). |
| --- | --- |

—

Antal enhälliga medlemsstatskommittébeslut: 155 (179).

| — | Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 41 (34). |
| --- | --- |

—

Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 41 (34).

| — | Antal yttranden från kommittén för socioekonomisk analys: 3 (1). |
| --- | --- |

—

Antal yttranden från kommittén för socioekonomisk analys: 3 (1).

| — | Antal råd om begränsningar: 6 (4). |
| --- | --- |

—

Antal råd om begränsningar: 6 (4).

Överklagandenämnden

| — | Antal inkomna överklaganden: 22 (8). |
| --- | --- |

—

Antal inkomna överklaganden: 22 (8).

| — | Antal avgjorda överklaganden: 8 (1) och antal beslut om förfaranden: 16 (6). |
| --- | --- |

—

Antal avgjorda överklaganden: 8 (1) och antal beslut om förfaranden: 16 (6).

Kommunikation

| — | Fyra evenemang för berörda aktörer organiserades:






  — | Åttonde branschdagen för Reach- och CLP-aktörer i mars (280 besökare +  1  700 deltagare via internet). |
| --- | --- | --- |

—

Fyra evenemang för berörda aktörer organiserades:

—

Åttonde branschdagen för Reach- och CLP-aktörer i mars (280 besökare +  1  700 deltagare via internet).

| — | Första branschdagen för biocidaktörer i juni (270 besökare +  1  200 deltagare via internet). |
| --- | --- |

—

Första branschdagen för biocidaktörer i juni (270 besökare +  1  200 deltagare via internet).

| — | Workshop för ackrediterade aktörer i november (35 deltagare). |
| --- | --- |

—

Workshop för ackrediterade aktörer i november (35 deltagare).

| — | Information till nya ackrediterade aktörer (11 deltagare). |
| --- | --- |

—

Information till nya ackrediterade aktörer (11 deltagare).

| — | Femton webbseminarier med 2  060 deltagare. |
| --- | --- |

—

Femton webbseminarier med 2  060 deltagare.

| — | Cirka 250 produkter (på internet och i annan form) publicerades på 23 EU-språk. |
| --- | --- |

—

Cirka 250 produkter (på internet och i annan form) publicerades på 23 EU-språk.

| — | Cirka 1  800 uppdateringar av webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Cirka 1  800 uppdateringar av webbplatsen.

| — | Cirka 1  300 besökare på webbplatsen gjorde totalt cirka 3 6 00  000 besök. |
| --- | --- |

—

Cirka 1  300 besökare på webbplatsen gjorde totalt cirka 3 6 00  000 besök.

| — | 53 publikationer. |
| --- | --- |

—

53 publikationer.

| — | 45 pressmeddelanden, 2 e-pressmeddelanden och 71 intervjuer med medier. |
| --- | --- |

—

45 pressmeddelanden, 2 e-pressmeddelanden och 71 intervjuer med medier.

| — | 50 elektroniska nyhetsbrev, 51 elektroniska nyhetsbullentiner, 6 nyhetsbrev och 503 twitterinlägg. |
| --- | --- |

—

50 elektroniska nyhetsbrev, 51 elektroniska nyhetsbullentiner, 6 nyhetsbrev och 503 twitterinlägg.

| — | 6 e-bulletiner publicerades varannan månad för ackrediterade aktörer. |
| --- | --- |

—

6 e-bulletiner publicerades varannan månad för ackrediterade aktörer.

| — | 449 internationella nyhetsinslag och 50 interna nyhetssammanfattningar. |
| --- | --- |

—

449 internationella nyhetsinslag och 50 interna nyhetssammanfattningar.

| — | Fyra kvartalsvisa personalmöten och tre frukostmöten mellan myndighetens personal och den verkställande direktören anordnades. |
| --- | --- |

—

Fyra kvartalsvisa personalmöten och tre frukostmöten mellan myndighetens personal och den verkställande direktören anordnades.

Internationellt samarbete

| — | Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD (t.ex. Iuclid) och systerorganisationer (Australien, Kanada, Japan och USA) och tekniskt stöd till kommissionens internationella arbete (t.ex. FN:s GHS) |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD (t.ex. Iuclid) och systerorganisationer (Australien, Kanada, Japan och USA) och tekniskt stöd till kommissionens internationella arbete (t.ex. FN:s GHS)

Förvaltning

| — | Fortsatt utveckling och förbättring av system för administration och förvaltning, däribland IQMS. |
| --- | --- |

—

Fortsatt utveckling och förbättring av system för administration och förvaltning, däribland IQMS.

Ekonomi, upphandling och redovisning

| — | Strikt förvaltning av budget och likvida medel. |
| --- | --- |

—

Strikt förvaltning av budget och likvida medel.

| — | Upphandling av vetenskapliga tjänster, it-tjänster och administrativa tjänster inom befintliga ramkontrakt. Myndigheten slutförde framgångsrikt allmänna anbudsförfaranden för upprättandet av nya ramkontrakt för ett integrerat personalförvaltningssystem, för fas 3 av verktyget QSAR och för resetjänster och medicinska tjänster. Myndigheten gjorde en revision för att effektivisera sina förfaranden för upphandling och kontraktsförvaltning, vilket ledde till åtgärder som planeras genomföras under 2014. |
| --- | --- |

—

Upphandling av vetenskapliga tjänster, it-tjänster och administrativa tjänster inom befintliga ramkontrakt. Myndigheten slutförde framgångsrikt allmänna anbudsförfaranden för upprättandet av nya ramkontrakt för ett integrerat personalförvaltningssystem, för fas 3 av verktyget QSAR och för resetjänster och medicinska tjänster. Myndigheten gjorde en revision för att effektivisera sina förfaranden för upphandling och kontraktsförvaltning, vilket ledde till åtgärder som planeras genomföras under 2014.

| — | Totalt antal företag vars ställning som SMF kontrollerats: 516. |
| --- | --- |

—

Totalt antal företag vars ställning som SMF kontrollerats: 516.

Personalresurser och gemensamma tjänster

| — | 27 (23) urvalsförfaranden avslutades, 87 (65) anställda rekryterades (tillfälligt anställda och kontraktsanställda) |
| --- | --- |

—

27 (23) urvalsförfaranden avslutades, 87 (65) anställda rekryterades (tillfälligt anställda och kontraktsanställda)

Informations- och kommunikationsteknik

| — | 67 tjänster definierades och underhölls för att bevara IKT-infrastrukturen och IKT-resurserna operativa och på en lämplig resultatnivå. |
| --- | --- |

—

67 tjänster definierades och underhölls för att bevara IKT-infrastrukturen och IKT-resurserna operativa och på en lämplig resultatnivå.

| — | Fortsatt identifiering och inrättande av lösningar med hög tillgänglighet i enlighet med kontinuitetsplanens krav. |
| --- | --- |

—

Fortsatt identifiering och inrättande av lösningar med hög tillgänglighet i enlighet med kontinuitetsplanens krav.

| — | Förvaltningen av och värdskapet för flera it-system har med framgång lagts ut på entreprenad. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen av och värdskapet för flera it-system har med framgång lagts ut på entreprenad.

| — | 700 arbetsstationer har migrerat som ska tillhandahålla rörligare och säkrare lösningar med fler funktioner. |
| --- | --- |

—

700 arbetsstationer har migrerat som ska tillhandahålla rörligare och säkrare lösningar med fler funktioner.

| — | Ett system för registerförvaltning har införts för de register som gäller styrelsens sekretariat, rutinerna för planering, övervakning och genomgång och direktörens samordningsmöten. |
| --- | --- |

—

Ett system för registerförvaltning har införts för de register som gäller styrelsens sekretariat, rutinerna för planering, övervakning och genomgång och direktörens samordningsmöten.

| — | Ett ramkontrakt har ingåtts för ett personalförvaltningssystem som bygger på ett programvarupaket; genomförandet har börjat. |
| --- | --- |

—

Ett ramkontrakt har ingåtts för ett personalförvaltningssystem som bygger på ett programvarupaket; genomförandet har börjat.

| — | Ett system för identitetshantering har införts som ska underlätta förvaltningen av systemanvändare med automatisk registrering och avregistrering av användarkonton. |
| --- | --- |

—

Ett system för identitetshantering har införts som ska underlätta förvaltningen av systemanvändare med automatisk registrering och avregistrering av användarkonton.

Biocider

| — | Analys, utformning och genomförande av registret över biocidprodukter (R4BP): första lansering den 1 september 2013. |
| --- | --- |

—

Analys, utformning och genomförande av registret över biocidprodukter (R4BP): första lansering den 1 september 2013.

| — | De första vägledningsdokumenten slutfördes och publicerades 2013: Guidance for Human Health Risk Assessment (om bedömning av hälsorisker), Guidance on data sharing (om uppgiftsdelning), Guidance on applications for technical equivalence (om applikationer för tekniska motsvarigheter), Guidance on information requirements (om informationskrav) och Guidance on active substance suppliers (om leverantörer av aktiva ämnen). |
| --- | --- |

—

De första vägledningsdokumenten slutfördes och publicerades 2013: Guidance for Human Health Risk Assessment (om bedömning av hälsorisker), Guidance on data sharing (om uppgiftsdelning), Guidance on applications for technical equivalence (om applikationer för tekniska motsvarigheter), Guidance on information requirements (om informationskrav) och Guidance on active substance suppliers (om leverantörer av aktiva ämnen).

| — | En preliminär arbetsplan för kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

—

En preliminär arbetsplan för kommittén för biocidprodukter.

| — | Medlemsstaterna utsåg medlemmar till samordningsgruppen. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna utsåg medlemmar till samordningsgruppen.

PIC (förhandsgodkännande sedan information lämnats)

| — | Förberedelser. |
| --- | --- |

—

Förberedelser.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| Punkt 11. | Europeiska kemikaliemyndigheten värdesätter revisionsrättens slutsats och kommer att fortsätta att iaktta aktsamhet för att undvika omotiverade överföringar. |
| --- | --- |

Punkt 11.

Europeiska kemikaliemyndigheten värdesätter revisionsrättens slutsats och kommer att fortsätta att iaktta aktsamhet för att undvika omotiverade överföringar.

| Punkt 12. | Som svar på revisionsrättens iakttagelse under besöket hösten 2013 lade Europeiska kemikaliemyndighetens verkställande direktör till följande text i revisionsförklaringen för 2013:

  ”När det gäller genomförandet av den EU-lagstiftning och de avgiftsförordningar som ligger inom myndighetens ansvarsområde begränsas denna förklaring till kemikaliemyndighetens kompetensområden. Med tanke på att det i Europeiska kemikaliemyndighetens uppdrag inte ingår kontroller eller inspektioner på nationell nivå kan inga garantier lämnas för att endast registrerade eller godkända ämnen och produkter, för vilka en avgift tagits ut, cirkulerar på Europeiska unionens marknad.” |
| --- | --- |

Punkt 12.

Som svar på revisionsrättens iakttagelse under besöket hösten 2013 lade Europeiska kemikaliemyndighetens verkställande direktör till följande text i revisionsförklaringen för 2013:

”När det gäller genomförandet av den EU-lagstiftning och de avgiftsförordningar som ligger inom myndighetens ansvarsområde begränsas denna förklaring till kemikaliemyndighetens kompetensområden. Med tanke på att det i Europeiska kemikaliemyndighetens uppdrag inte ingår kontroller eller inspektioner på nationell nivå kan inga garantier lämnas för att endast registrerade eller godkända ämnen och produkter, för vilka en avgift tagits ut, cirkulerar på Europeiska unionens marknad.”

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/144

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/16)

INLEDNING

| 1. | Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Under 2013 gav byrån bidrag inom fem stora bidragsprogram (8) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Totalt betalades 13,9 miljoner euro ut 2013, vilket motsvarar 31 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken. |
| --- | --- |

11.

Under 2013 gav byrån bidrag inom fem stora bidragsprogram (8) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Totalt betalades 13,9 miljoner euro ut 2013, vilket motsvarar 31 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken.

| 12. | Efter revisionsrättens kommentar förra året (se bilaga I) stärkte byrån sina kontroller av om de personalkostnader som stödmottagarna begär ersättning för inom bidragsprogrammen är stödberättigande och exakta eftersom de står för merparten av kostnaderna. När det gäller ett urval av stödmottagare begärde byrån in tidrapporter för att kontrollera de lönekostnader som de begärde ersättning för, men inte några lönebesked. Det är ovanligt med kontroller på plats av kostnader hos stödmottagarna. |
| --- | --- |

12.

Efter revisionsrättens kommentar förra året (se bilaga I) stärkte byrån sina kontroller av om de personalkostnader som stödmottagarna begär ersättning för inom bidragsprogrammen är stödberättigande och exakta eftersom de står för merparten av kostnaderna. När det gäller ett urval av stödmottagare begärde byrån in tidrapporter för att kontrollera de lönekostnader som de begärde ersättning för, men inte några lönebesked. Det är ovanligt med kontroller på plats av kostnader hos stödmottagarna.

| 13. | De befintliga kontrollerna ger därför endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade inhämtade den styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

13.

De befintliga kontrollerna ger därför endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade inhämtade den styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

(8)  Europeiska ämnescentrum, europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EGPI), global övervakning för miljö och säkerhet (GIO och GIO2), GISC-projektet (GMES in situ coordination) och instrument för stöd inför anslutningen (IPA2).

8

GMES in situ coordination

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Under 2012 gav byrån bidrag inom tre stora bidragsprogram (1) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 11,9 miljoner euro, vilket motsvarar 27 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller innan de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för betalas ut består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken. Byrån inhämtar oftast inte dokument från stödmottagarna som stöder att de personalkostnader som de begär ersättning för, som utgör den största andelen av kostnaderna (2), är stödberättigande och korrekta. Det är ovanligt med förhandskontroller hos stödmottagarna (3). | Pågår |
| 2012 | De befintliga kontrollerna ger därför byråns ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade byrån för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar avseende personalkostnader och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Under 2012 gav byrån bidrag inom tre stora bidragsprogram (1) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 11,9 miljoner euro, vilket motsvarar 27 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller innan de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för betalas ut består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken. Byrån inhämtar oftast inte dokument från stödmottagarna som stöder att de personalkostnader som de begär ersättning för, som utgör den största andelen av kostnaderna (2), är stödberättigande och korrekta. Det är ovanligt med förhandskontroller hos stödmottagarna (3).

Pågår

2012

De befintliga kontrollerna ger därför byråns ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade byrån för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar avseende personalkostnader och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt.

Pågår

---

(1)  Europeiska ämnescentrum, europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EGPI) och global övervakning för miljö och säkerhet, inledande operationer.

(2)  För andra typer av kostnader (dvs. entreprenad och inköp av utrustning) begärs verifierande underlag som analyseras.

(3)  Under 2012 och 2011 gjorde byrån en förhandskontroll för att kontrollera en stödmottagares kontrollsystem. Under 2010 gjorde byrån en förhandskontroll för att kontrollera att de utgifter som en stödmottagare hade redovisat var stödberättigande.

---

BILAGA II

Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 191 i EUF-fördraget) | Miljöpolitik

  Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls [...] att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.
  Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. [...] [...] När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner [...]. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Förordning (EEG) nr 1210/90) | Mål

  Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning så att unionen och medlemsstaterna får:






  1. | Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan






  a) | vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön, |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

Miljöpolitik

Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls [...] att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. [...] [...] När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner [...].

Byråns behörighet

(Förordning (EEG) nr 1210/90)

Mål

Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning så att unionen och medlemsstaterna får:

1.

Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan

a)

vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön,

| b) | bedöma resultaten av sådana åtgärder, |
| --- | --- |

b)

bedöma resultaten av sådana åtgärder,

| c) | se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen. |
| --- | --- |

c)

se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen.

| 2. | Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd. |
| --- | --- |

2.

Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd.

Uppgifter

| — | I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning. |
| --- | --- |

—

I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning.

| — | Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik. |
| --- | --- |

—

Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik.

| — | Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav. |
| --- | --- |

—

Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav.

| — | Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder. |
| --- | --- |

—

Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder.

| — | Registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation. |
| --- | --- |

—

Registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation.

| — | Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna. |
| --- | --- |

—

Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna.

| — | Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram.

| — | Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön, med tillägg av indikationsrapporter med inriktning på särskilda frågor. |
| --- | --- |

—

Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön, med tillägg av indikationsrapporter med inriktning på särskilda frågor.

| — | Främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön. |
| --- | --- |

—

Främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön.

| — | Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte.

| — | Aktivt samarbeta med andra unionsorgan och unionsprogram och andra internationella organ och på områden av gemensamt intresse med sådana institutioner i länder som inte är medlemmar i unionen med hänsyn till behovet av att undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

—

Aktivt samarbeta med andra unionsorgan och unionsprogram och andra internationella organ och på områden av gemensamt intresse med sådana institutioner i länder som inte är medlemmar i unionen med hänsyn till behovet av att undvika dubbelarbete.

| — | Stödja kommissionen i processen av informationsutbyte om utvecklingen av miljöbedömningsmetoder och bästa praxis och i spridningen av information om resultat av relevant miljöforskning och i en form som på bästa sätt kan vara till hjälp vid utvecklingen av politiken. |
| --- | --- |

—

Stödja kommissionen i processen av informationsutbyte om utvecklingen av miljöbedömningsmetoder och bästa praxis och i spridningen av information om resultat av relevant miljöforskning och i en form som på bästa sätt kan vara till hjälp vid utvecklingen av politiken.

Organisation

Styrelsen

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat, en från varje EES-land, två företrädare för kommissionen och två vetenskapsmän som utses av Europaparlamentet.

Uppgifter

Anta det fleråriga och årliga arbetsprogrammet och se till att de verkställs och anta den årliga rapporten om byråns verksamhet.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Vetenskaplig kommitté

Består av personer med särskilda kunskaper på miljöområdet och utses av styrelsen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

41,7 (41,7) miljoner euro.

Bidrag från unionen: 100 % (100 %).

Personalstyrka den 31 december 2013

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 138 (136).

Tillsatta tjänster: 132 (131) plus 78 (86) övriga tjänster (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Antal anställda totalt: 210 (217),

varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 98 (96), |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 98 (96),

| — | administrativa uppgifter: 40 (40). |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 40 (40).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Artiklar 48 (19)

Höjdpunkter 53 (50)

Pressmeddelanden 11 (12)

Datauppsättningar 29 (36)

Indikatorer 46 (66)

Kartor och diagram 217 (466)

Broschyrer, flygblad m.m. 5

Företagsdokument 5 (3)

Rapporter 13 (11)

Tekniska rapporter 21 (18)

Byråns miljösignaler 1 (1)

Alleuropeiska bedömningar 0 (1)

Rapport om utvärderingen av EU:s miljö (SOER) 2010 0 (2)

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11–13. | Vi noterar revisionsrättens kommentarer och vill betona att våra ansträngningar för att stärka kontrollerna är långt mer omfattande än vad som avspeglas i de preliminära iakttagelserna. Vi har infört en ny strategi för kontroll av bidrag som garanterar en gemensam metod för alla ämnescentrum. Denna strategi har dessutom större fokus på personalkostnader och övervakas och samordnas av den interna revisionsfunktionen.
  När det gäller kontroller på plats av de slutliga ersättningsanspråken för 2013 gjordes två kontrollbesök som tillsammans täckte omkring 18 procent av ämnescentrens samlade personalkostnader på stödmottagarnivå. Minst ytterligare två kontrollbesök är inplanerade under hösten 2014.
  Vi står dessutom i begrepp att utfärda skriftliga riktlinjer till stödmottagarna för att klargöra vilka kostnader som berättigar till stöd och vilka styrkande handlingar som krävs. |
| --- | --- |

11–13.

Vi noterar revisionsrättens kommentarer och vill betona att våra ansträngningar för att stärka kontrollerna är långt mer omfattande än vad som avspeglas i de preliminära iakttagelserna. Vi har infört en ny strategi för kontroll av bidrag som garanterar en gemensam metod för alla ämnescentrum. Denna strategi har dessutom större fokus på personalkostnader och övervakas och samordnas av den interna revisionsfunktionen.

När det gäller kontroller på plats av de slutliga ersättningsanspråken för 2013 gjordes två kontrollbesök som tillsammans täckte omkring 18 procent av ämnescentrens samlade personalkostnader på stödmottagarnivå. Minst ytterligare två kontrollbesök är inplanerade under hösten 2014.

Vi står dessutom i begrepp att utfärda skriftliga riktlinjer till stödmottagarna för att klargöra vilka kostnader som berättigar till stöd och vilka styrkande handlingar som krävs.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/152

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/17)

INLEDNING

| 1. | Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5):

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Under 2013 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 4 98  592 euro (38 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 7 34  301 euro (43 %) för avdelning III (driftsutgifter). |
| --- | --- |

11.

Under 2013 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 4 98  592 euro (38 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 7 34  301 euro (43 %) för avdelning III (driftsutgifter).

| 12. | När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen planerade överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2013. |
| --- | --- |

12.

När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen planerade överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2013.

UPPFÖLJNING AV tidigare ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EG) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att förfarandena för urval av personal behöver förbättras ytterligare. Meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information om förfaranden för klagomål eller överklaganden. Dokumenteringen av uttagningskommitténs sammanträden var bristfällig, och för en rekrytering avvek tillsättningsmyndigheten utan motivering från ordningen i uttagningskommitténs förteckning. | Har genomförts |
| 2012 | Andelen gjorda åtaganden under de olika avdelningarna varierade mellan 94 % och 99 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning II (administrativa utgifter), 35 %, och avdelning III (driftsutgifter), 46 %. När det gäller avdelning II orsakades detta till stor del av händelser utanför byråns kontroll, som att de spanska myndigheterna fakturerade hyreskostnaderna för kontorsutrymmena för 2012 sent. Byråns ökade operativa behov under det sista kvartalet 2012 innebar också att stora volymer varor och tjänster beställdes men inte hade levererats före årets slut. När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2012. Arbetsbelastningen försenade upphandlingsförfarandena för två it-projekt som inleddes under 2012. Vidare skulle de ersättningar för kostnader för utbildning och tjänsteresor som personalen och experter hade under det sista kvartalet 2012 inte betalas förrän i början av 2013. | e.t. |
| 2012 | Som svar på revisionsrättens rapport för 2011 vidtog byrån i juni 2012 korrigerande åtgärder för att förbättra insynen i rekryteringsförfaranden. De enda brister som identifierades avseende 2012 gällde tre granskade rekryteringsförfaranden som hade inletts före revisionsrättens rapport 2011: meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information till de sökande om förfaranden för klagomål eller överklaganden, de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten konstaterade att förfarandena för urval av personal behöver förbättras ytterligare. Meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information om förfaranden för klagomål eller överklaganden. Dokumenteringen av uttagningskommitténs sammanträden var bristfällig, och för en rekrytering avvek tillsättningsmyndigheten utan motivering från ordningen i uttagningskommitténs förteckning.

Har genomförts

2012

Andelen gjorda åtaganden under de olika avdelningarna varierade mellan 94 % och 99 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning II (administrativa utgifter), 35 %, och avdelning III (driftsutgifter), 46 %. När det gäller avdelning II orsakades detta till stor del av händelser utanför byråns kontroll, som att de spanska myndigheterna fakturerade hyreskostnaderna för kontorsutrymmena för 2012 sent. Byråns ökade operativa behov under det sista kvartalet 2012 innebar också att stora volymer varor och tjänster beställdes men inte hade levererats före årets slut. När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2012. Arbetsbelastningen försenade upphandlingsförfarandena för två it-projekt som inleddes under 2012. Vidare skulle de ersättningar för kostnader för utbildning och tjänsteresor som personalen och experter hade under det sista kvartalet 2012 inte betalas förrän i början av 2013.

e.t.

2012

Som svar på revisionsrättens rapport för 2011 vidtog byrån i juni 2012 korrigerande åtgärder för att förbättra insynen i rekryteringsförfaranden. De enda brister som identifierades avseende 2012 gällde tre granskade rekryteringsförfaranden som hade inletts före revisionsrättens rapport 2011: meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information till de sökande om förfaranden för klagomål eller överklaganden, de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska fiskerikontrollbyrån (Vigo)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 43 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av jordbruksmarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma politiken för jordbruk och fiskeri. |
| --- | --- |
| Byråns befogenheter


  (Rådets förordning (EG) nr 768/2005, ändrad genom förordning (EG) nr 1224/2009) | Mål







  — | Genom förordningen inrättas Europeiska fiskerikontrollbyrån vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 43 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av jordbruksmarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma politiken för jordbruk och fiskeri.

Byråns befogenheter

(Rådets förordning (EG) nr 768/2005, ändrad genom förordning (EG) nr 1224/2009)

Mål

—

Genom förordningen inrättas Europeiska fiskerikontrollbyrån vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs.

Uppgifter/Uppdrag

| — | Samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter. |
| --- | --- |

—

Samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter.

| — | Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs av denna förordning. |
| --- | --- |

—

Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs av denna förordning.

| — | Bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet.

| — | Inom ramen för dess behörighetsområde, bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Inom ramen för dess behörighetsområde, bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen.

| — | Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker. |
| --- | --- |

—

Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker.

| — | Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna.

| — | Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med EU-bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med EU-bestämmelserna.

| — | Bidra till enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens kontrollsystem, särskilt vad avser






  1) | organiseringen av en operativ samordning av medlemsstaternas kontrollverksamhet för genomförandet av särskilda program för kontroll och inspektion, program för kontroll av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och internationella program för kontroll och inspektion, |
| --- | --- | --- |

—

Bidra till enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens kontrollsystem, särskilt vad avser

1)

organiseringen av en operativ samordning av medlemsstaternas kontrollverksamhet för genomförandet av särskilda program för kontroll och inspektion, program för kontroll av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och internationella program för kontroll och inspektion,

| 2) | de inspektioner som fordras för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

2)

de inspektioner som fordras för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter.

Efter det att byråns inrättandeförordning ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 fick byrån bland annat följande befogenheter:

| 1. | Den operativa samordning som byrån utför ska omfatta kontroll av all verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

1.

Den operativa samordning som byrån utför ska omfatta kontroll av all verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken.

| 2. | Byråns tjänstemän kan på internationellt vatten utses till unionens inspektörer. |
| --- | --- |

2.

Byråns tjänstemän kan på internationellt vatten utses till unionens inspektörer.

| 3. | Byrån får förvärva, hyra eller chartra den utrustning som är nödvändig för genomförandet av planerna för gemensamt utnyttjande. |
| --- | --- |

3.

Byrån får förvärva, hyra eller chartra den utrustning som är nödvändig för genomförandet av planerna för gemensamt utnyttjande.

| 4. | Byrån ska vid behov






  a) | sammanställa handböcker om harmoniserade inspektionsstandarder, |
| --- | --- | --- |

4.

Byrån ska vid behov

a)

sammanställa handböcker om harmoniserade inspektionsstandarder,

| b) | ta fram anvisningar som återspeglar bästa metoder i fråga om kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive om utbildning av kontrolltjänstemän, och regelbundet uppdatera dessa, |
| --- | --- |

b)

ta fram anvisningar som återspeglar bästa metoder i fråga om kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive om utbildning av kontrolltjänstemän, och regelbundet uppdatera dessa,

| c) | ge kommissionen det tekniska och administrativa stöd den behöver för att kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

c)

ge kommissionen det tekniska och administrativa stöd den behöver för att kunna utföra sina uppgifter.

| 5. | Byrån ska underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan dem och kommissionen för att utveckla harmoniserade standarder för kontroll i enlighet med gemenskapslagstiftningen och med hänsyn till bästa metoder i medlemsstaterna och överenskomna internationella normer. |
| --- | --- |

5.

Byrån ska underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan dem och kommissionen för att utveckla harmoniserade standarder för kontroll i enlighet med gemenskapslagstiftningen och med hänsyn till bästa metoder i medlemsstaterna och överenskomna internationella normer.

| 6. | Byrån ska inrätta en krisenhet med anledning av en underrättelse av kommissionen eller på eget initiativ, när en situation som utgör en direkt, indirekt eller potentiell allvarlig risk för den gemensamma fiskeripolitiken identifieras och denna risk inte kan förhindras, undanröjas eller reduceras med befintliga medel eller inte kan hanteras på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

6.

Byrån ska inrätta en krisenhet med anledning av en underrättelse av kommissionen eller på eget initiativ, när en situation som utgör en direkt, indirekt eller potentiell allvarlig risk för den gemensamma fiskeripolitiken identifieras och denna risk inte kan förhindras, undanröjas eller reduceras med befintliga medel eller inte kan hanteras på ett lämpligt sätt.

| 7. | Byrån ska bidra till genomförandet av EU:s integrerade havspolitik, och i synnerhet sluta administrativa avtal med andra organ om frågor som omfattas av denna förordning, efter godkännande av styrelsen. |
| --- | --- |

7.

Byrån ska bidra till genomförandet av EU:s integrerade havspolitik, och i synnerhet sluta administrativa avtal med andra organ om frågor som omfattas av denna förordning, efter godkännande av styrelsen.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Består av en företrädare för varje medlemsstat och sex företrädare för kommissionen.

Uppgifter, bland annat

Anta budgeten och tjänsteförteckningen, det fleråriga och årliga arbetsprogrammen, den årliga rapporten och den fleråriga personalplanen. Avge ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen från en förteckning om minst två kandidater som kommissionen föreslår.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Total budget 2013: 9,22(9,22) miljoner euro.

| — | Avdelning I – 6,33(6,22) miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Avdelning I – 6,33(6,22) miljoner euro.

| — | Avdelning II – 1,18(1,28) miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Avdelning II – 1,18(1,28) miljoner euro.

| — | Avdelning III – 1,71(1,71) miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Avdelning III – 1,71(1,71) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013:

54 (54) tjänster för tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 52
   (1)
  (50).

- 5 (5) tjänster för kontraktsanställda, varav tillsatta: 5 (5).

- 4 (4) tjänster för utstationerade nationella experter, varav tillsatta: 3 (4).

Totalt antal tjänster inklusive utstationerade nationella experter: 63 (63), varav tillsatta tjänster: 60 (59).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Operativ samordning

| — | Genomförande av plan för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön). |
| --- | --- |

—

Genomförande av plan för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön).

| — | Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torsk- och laxfiske i Östersjön. |
| --- | --- |

—

Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torsk- och laxfiske i Östersjön.

| — | Plan för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten. |
| --- | --- |

—

Plan för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten.

| — | Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del. |
| --- | --- |

—

Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del.

| — | Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller pelagiska arter i Europeiska unionens västliga vatten. |
| --- | --- |

—

Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller pelagiska arter i Europeiska unionens västliga vatten.

| — | Stöd till nationella kontrollprogram i Svarta havet. |
| --- | --- |

—

Stöd till nationella kontrollprogram i Svarta havet.

| — | Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi. |
| --- | --- |

—

Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi.

Kapacitetsuppbyggnad

| — | Utarbetande och underhåll av de centrala läroplanerna. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och underhåll av de centrala läroplanerna.

| — | Utveckling av den webbaserade samarbetsplattformen för utbildning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av den webbaserade samarbetsplattformen för utbildning.

| — | Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram.

| — | Utbildning av utbildare och utbildning av EU-inspektörer innan de tillträder. |
| --- | --- |

—

Utbildning av utbildare och utbildning av EU-inspektörer innan de tillträder.

| — | Drift, underhåll, förbättring och utveckling av övervakningskapaciteten genom IKT: kontrollsystemet för fartyg (VMS), det elektroniska rapporteringssystemet (ERS), den elektroniska inspektionsrapporten (EIR), samordning av inspektioner (JADE) och portalen och det operativa konferenssystemet (Fishnet). |
| --- | --- |

—

Drift, underhåll, förbättring och utveckling av övervakningskapaciteten genom IKT: kontrollsystemet för fartyg (VMS), det elektroniska rapporteringssystemet (ERS), den elektroniska inspektionsrapporten (EIR), samordning av inspektioner (JADE) och portalen och det operativa konferenssystemet (Fishnet).

| — | Applikationen för övervakning till sjöss Marsurv3 (med Emsa). |
| --- | --- |

—

Applikationen för övervakning till sjöss Marsurv3 (med Emsa).

| — | Stöd till åtgärder för bekämpning av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

—

Stöd till åtgärder för bekämpning av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske.

| — | Kontraktstjänster för att chartra ett patrullfartyg för byrån. |
| --- | --- |

—

Kontraktstjänster för att chartra ett patrullfartyg för byrån.

| — | Fortbildning för EU-inspektörer (tjänstemän som deltar i bekämpningen av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske) (utbyte av god praxis, repetitionskurser etc.) och utbildning av inspektörer från tredjeländer på Europeiska kommissionens begäran. |
| --- | --- |

—

Fortbildning för EU-inspektörer (tjänstemän som deltar i bekämpningen av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske) (utbyte av god praxis, repetitionskurser etc.) och utbildning av inspektörer från tredjeländer på Europeiska kommissionens begäran.

(Se byråns årliga arbetsprogram för 2013 för närmare information.)

---

(1)  Utlysta tjänster för rekrytering av personal (3 tjänster) ingår i denna siffra i enlighet med de statistiska uppgifterna i den fleråriga personalplanen 2015–2017 (situationen den 31 januari 2014).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån instämmer i revisionsrättens iakttagelse avseende den höga andelen planerade överföringar. Detta kan delvis tillskrivas storleksordningen och tidsplanen för eventuella betalningar till följd av retroaktiva lönejusteringar för 2011 och 2012, en situation som slutligen klargjordes i november 2013. |
| --- | --- |

11.

Byrån instämmer i revisionsrättens iakttagelse avseende den höga andelen planerade överföringar. Detta kan delvis tillskrivas storleksordningen och tidsplanen för eventuella betalningar till följd av retroaktiva lönejusteringar för 2011 och 2012, en situation som slutligen klargjordes i november 2013.

| 12. | Som revisionsrätten konstaterar är projekten och deras genomförandecykel av sådan art att planerade överföringar är ett nödvändigt ont. |
| --- | --- |

12.

Som revisionsrätten konstaterar är projekten och deras genomförandecykel av sådan art att planerade överföringar är ett nödvändigt ont.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/160 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/160

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2013 med myndighetens svar

(2014/C 442/18)

INLEDNING

| 1. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Enligt myndighetens självbedömning av systemet för intern kontroll 2012 och 2013 är merparten av normerna för intern kontroll uppfyllda. Det är ännu inte fallet med norm för intern kontroll nr 4 (personalbedömning och personalutveckling) och norm nr 11 (dokumenthantering) avseende vilka korrigerande åtgärder höll på att vidtas när granskningen genomfördes. |
| --- | --- |

11.

Enligt myndighetens självbedömning av systemet för intern kontroll 2012 och 2013 är merparten av normerna för intern kontroll uppfyllda. Det är ännu inte fallet med norm för intern kontroll nr 4 (personalbedömning och personalutveckling) och norm nr 11 (dokumenthantering) avseende vilka korrigerande åtgärder höll på att vidtas när granskningen genomfördes.

| 12. | Myndighetens årliga arbetsprogram innehåller inte tillräckliga uppgifter om planerade upphandlingar och bidrag för att underbygga finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 64 i tillämpningsföreskrifterna för myndighetens budgetförordning. Om sådana uppgifter fanns med i det årliga arbetsprogrammet skulle övervakningen av upphandlingar och bidrag bli mer ändamålsenlig. |
| --- | --- |

12.

Myndighetens årliga arbetsprogram innehåller inte tillräckliga uppgifter om planerade upphandlingar och bidrag för att underbygga finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 64 i tillämpningsföreskrifterna för myndighetens budgetförordning. Om sådana uppgifter fanns med i det årliga arbetsprogrammet skulle övervakningen av upphandlingar och bidrag bli mer ändamålsenlig.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i planeringen och verkställandet av budgeten och strider mot principen om specificering av anslag. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten köpte en ny byggnad till sitt huvudkontor i december 2011 för 36,8 miljoner euro som kommer att betalas genom kvartalsvisa betalningar under 25 år, vilket innebär räntebetalningar på 18,5 miljoner euro. Revisionsrätten undrar om budgetmyndigheterna kunde ha sökt efter ett sparsammare alternativ i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med garanti för fullständig efterlevnad av budgetförordningen. | e.t. (kommissionen accepterade inte att bidra med ytterligare medel för att återbetala hela lånet) |
| 2011 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, och uttagningskommitténs medlemmar undertecknade sekretess- och intresseförklaringar under, och inte före, utvärderingen av de sökandes ansökningar. | Har genomförts |
| 2012 | Räkenskapsförarens godkännande av redovisningssystem omfattar de centrala systemen ABAC och SAP men inte de lokala systemen och tillförlitligheten när det gäller utbytet av uppgifter mellan centrala och lokala system. Detta innebär en risk som gäller redovisningsuppgifternas tillförlitlighet. | Har genomförts |
| 2012 | Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013. | Pågår |
| 2012 | Den samlade andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var 99 %. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var dock hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 2,3 miljoner euro (22 % av anslagen under avdelning II) och avdelning III (driftsutgifter) med 5,6 miljoner euro (30 % av anslagen under avdelning III). När det gäller avdelning II gjordes överföringar på 1,1 miljoner euro, dels i enlighet med myndighetens förvaltningsplan, dels för betalningar som hade hållits inne av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. När det gäller avdelning III gjordes överföringar på 2,1 miljoner euro i enlighet med myndighetens förvaltningsplan och 0,83 miljoner euro fördes över av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i planeringen och verkställandet av budgeten och strider mot principen om specificering av anslag.

Har genomförts

2011

Myndigheten köpte en ny byggnad till sitt huvudkontor i december 2011 för 36,8 miljoner euro som kommer att betalas genom kvartalsvisa betalningar under 25 år, vilket innebär räntebetalningar på 18,5 miljoner euro. Revisionsrätten undrar om budgetmyndigheterna kunde ha sökt efter ett sparsammare alternativ i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med garanti för fullständig efterlevnad av budgetförordningen.

e.t. (kommissionen accepterade inte att bidra med ytterligare medel för att återbetala hela lånet)

2011

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, och uttagningskommitténs medlemmar undertecknade sekretess- och intresseförklaringar under, och inte före, utvärderingen av de sökandes ansökningar.

Har genomförts

2012

Räkenskapsförarens godkännande av redovisningssystem omfattar de centrala systemen ABAC och SAP men inte de lokala systemen och tillförlitligheten när det gäller utbytet av uppgifter mellan centrala och lokala system. Detta innebär en risk som gäller redovisningsuppgifternas tillförlitlighet.

Har genomförts

2012

Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013.

Pågår

2012

Den samlade andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var 99 %. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var dock hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 2,3 miljoner euro (22 % av anslagen under avdelning II) och avdelning III (driftsutgifter) med 5,6 miljoner euro (30 % av anslagen under avdelning III). När det gäller avdelning II gjordes överföringar på 1,1 miljoner euro, dels i enlighet med myndighetens förvaltningsplan, dels för betalningar som hade hållits inne av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. När det gäller avdelning III gjordes överföringar på 2,1 miljoner euro i enlighet med myndighetens förvaltningsplan och 0,83 miljoner euro fördes över av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll.

e.t.

---

BILAGA II

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Parma)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Insamling av information







  — | Gemensam jordbrukspolitik (artikel 38 i EUF-fördraget) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Insamling av information

—

Gemensam jordbrukspolitik (artikel 38 i EUF-fördraget)

| — | Inre marknadens funktionssätt (artikel 114 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Inre marknadens funktionssätt (artikel 114 i EUF-fördraget)

| — | Folkhälsa (artikel 168 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Folkhälsa (artikel 168 i EUF-fördraget)

| — | Gemensam handelspolitik (artikel 206 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Gemensam handelspolitik (artikel 206 i EUF-fördraget)

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002)

Mål

| — | Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet.

| — | Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt. |
| --- | --- |

—

Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt.

| — | Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås. |
| --- | --- |

—

Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås.

| — | Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker.

Uppgifter

| — | Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar. |
| --- | --- |

—

Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar.

| — | Främja enhetliga riskbedömningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Främja enhetliga riskbedömningsmetoder.

| — | Bistå kommissionen. |
| --- | --- |

—

Bistå kommissionen.

| — | Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter.

| — | Identifiera och beskriva nya risker. |
| --- | --- |

—

Identifiera och beskriva nya risker.

| — | Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden.

| — | Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering.

| — | Förbättra det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

—

Förbättra det internationella samarbetet.

| — | Ge allmänheten och berörda parter tillförlitlig, objektiv och begriplig information. |
| --- | --- |

—

Ge allmänheten och berörda parter tillförlitlig, objektiv och begriplig information.

| — | Delta i kommissionens system för snabb varning. |
| --- | --- |

—

Delta i kommissionens system för snabb varning.

Organisation

Styrelsen

Sammansättning

14 ledamöter som utses av rådet (i samarbete med Europaparlamentet och kommissionen) och en företrädare för kommissionen.

Uppgift

Anta arbetsprogrammet och budgeten och se till att de genomförs.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen på grundval av en lista över kandidater som kommissionen föreslår och efter en utfrågning i Europaparlamentet.

Rådgivande grupp

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat.

Uppgift

Ge den verkställande direktören råd.

Vetenskaplig kommitté och vetenskapliga paneler

Utarbeta myndighetens vetenskapliga yttranden.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Myndighetens internrevisionsenhet.

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Budget

78,1 (78,3) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %).

Personalstyrka den 31 december 2013

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 351 (355), varav tillsatta:

| — | Personal (tillfälligt anställda och tjänstemän): 328 (342) |
| --- | --- |

—

Personal (tillfälligt anställda och tjänstemän): 328 (342)

| — | Övriga anställda (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter): 120 (124) |
| --- | --- |

—

Övriga anställda (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter): 120 (124)

Personalstyrka totalt (inklusive tre jobberbjudanden som man väntade på svar på den 31 december 2013): 448 (466), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 332 (345) (1) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 332 (345) (1)

| — | administrativa uppgifter: 116 (121) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 116 (121)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Vetenskaplig output och publikationer 2013

Verksamhet 1: Tillhandahållande av vetenskapliga yttranden och råd samt riskbedömningsmetoder

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (4) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (4)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 44 (46) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 44 (46)

| — | Vetenskaplig rapport från myndigheten: 12 (9) |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig rapport från myndigheten: 12 (9)

| — | Uttalanden från myndigheten: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från myndigheten: 2 (2)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (4) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (4)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 1 = 62 (65)

Verksamhet 2: Utvärdering av produkter, ämnen och anspråk som måste godkännas:

| — | Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 45 (60) |
| --- | --- |

—

Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 45 (60)

| — | Vägledning från myndigheten: 2 (0) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 2 (0)

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 3 (7) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 3 (7)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 203 (241) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 203 (241)

| — | Vetenskaplig rapport från myndigheten: 0 (1) |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig rapport från myndigheten: 0 (1)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 8 (7) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 8 (7)

| — | Uttalande från myndigheten: 6 (4) |
| --- | --- |

—

Uttalande från myndigheten: 6 (4)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 2 = 267 (320)

Verksamhet 3: Insamling av uppgifter, vetenskapligt samarbete och nätverksarbete

| — | Vägledning från myndigheten: 2 (1) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 2 (1)

| — | Uttalande från myndigheten: 0 (4) |
| --- | --- |

—

Uttalande från myndigheten: 0 (4)

| — | Motiverade yttranden: 113 (114) |
| --- | --- |

—

Motiverade yttranden: 113 (114)

| — | Vetenskaplig rapport från myndigheten: 7 (12) |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig rapport från myndigheten: 7 (12)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 3 = 122 (131)

Publikationer

| — | Rapporter från evenemang: 11 (11) |
| --- | --- |

—

Rapporter från evenemang: 11 (11)

| — | Externa vetenskapliga rapporter: 74 (74) |
| --- | --- |

—

Externa vetenskapliga rapporter: 74 (74)

| — | Tekniska rapporter 70 (77) |
| --- | --- |

—

Tekniska rapporter 70 (77)

Publikationer totalt = 155 (162)

Output totalt = 606 (678)

| — | Vetenskaplig output som får stöd av kommunikationsaktiviteter: 7 % (9,5 %) |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig output som får stöd av kommunikationsaktiviteter: 7 % (9,5 %)

| — | Offentliga samråd: 56 (39) |
| --- | --- |

—

Offentliga samråd: 56 (39)

| — | Besök på webbplatsen: 4,7 (4,4) miljoner |
| --- | --- |

—

Besök på webbplatsen: 4,7 (4,4) miljoner

| — | Prenumeranter på myndighetens tidskrift Highlights (höjdpunkter): 31  912 (30  309) |
| --- | --- |

—

Prenumeranter på myndighetens tidskrift Highlights (höjdpunkter): 31  912 (30  309)

| — | Mediebevakning: 11  820 (9  194) |
| --- | --- |

—

Mediebevakning: 11  820 (9  194)

| — | Medieförfrågningar: 625 (893) |
| --- | --- |

—

Medieförfrågningar: 625 (893)

| — | Pressmeddelanden: 16 (25) |
| --- | --- |

—

Pressmeddelanden: 16 (25)

| — | Webbnyheter: 54 (60) |
| --- | --- |

—

Webbnyheter: 54 (60)

| — | Intervjuer: 95 (111) |
| --- | --- |

—

Intervjuer: 95 (111)

---

(1)  Antalet tilldelade heltidsekvivalenter 2013 beräknade enligt kommissionens metod; för att möjliggöra jämförelser räknades uppgifterna för 2012 om

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Enligt myndighetens självbedömning av systemet för intern kontroll 2012 och 2013 är merparten av normerna för intern kontroll uppfyllda. Det är ännu inte fallet med norm för intern kontroll nr 4 (personalbedömning och personalutveckling) och norm nr 11 (dokumenthantering) avseende vilka korrigerande åtgärder höll på att vidtas när granskningen genomfördes. |
| --- | --- |

11.

Enligt myndighetens självbedömning av systemet för intern kontroll 2012 och 2013 är merparten av normerna för intern kontroll uppfyllda. Det är ännu inte fallet med norm för intern kontroll nr 4 (personalbedömning och personalutveckling) och norm nr 11 (dokumenthantering) avseende vilka korrigerande åtgärder höll på att vidtas när granskningen genomfördes.

| 12. | Vi välkomnar revisionsrättens resultat som speglar den utveckling som håller på att ske som en del av budgetcykeln för 2014. I vårt arbetsprogram har vi offentliggjort mer utförlig information om upphandlingar och bidrag på det vetenskapliga området samt om alla övriga upphandlingar, till exempel dem som rör kommunikationsprogrammet eller operativt stöd. Vi är övertygade om att denna utveckling från 2013 års praxis som revisionsrätten kommenterat går utöver de föreskrivna kraven i enlighet med myndighetens strävan efter att kontinuerligt förbättra insynen i den information som ges. |
| --- | --- |

12.

Vi välkomnar revisionsrättens resultat som speglar den utveckling som håller på att ske som en del av budgetcykeln för 2014. I vårt arbetsprogram har vi offentliggjort mer utförlig information om upphandlingar och bidrag på det vetenskapliga området samt om alla övriga upphandlingar, till exempel dem som rör kommunikationsprogrammet eller operativt stöd. Vi är övertygade om att denna utveckling från 2013 års praxis som revisionsrätten kommenterat går utöver de föreskrivna kraven i enlighet med myndighetens strävan efter att kontinuerligt förbättra insynen i den information som ges.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/167 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/167

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2013, med institutets svar

(2014/C 442/19)

INLEDNING

| 1. | Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Under 2013 var den samlade andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden ytterligare från 2,5 miljoner euro (32 %) 2012 till 2,2 miljoner euro (29 %) 2013. Överföringarna avser främst avdelning III (driftsutgifter) med 2,0 miljoner euro, vilket motsvarar 56 % av de motsvarande gjorda åtagandena. De gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året av orsaker som ligger utanför institutets kontroll, såsom ett sent meddelande från ordförandeskapet i Europeiska unionens råd om en studie som skulle genomföras (1,1 miljoner euro) och komplexa it-relaterade projekt för vilka upphandlingen tog mycket tid i anspråk (0,6 miljoner euro). |
| --- | --- |

11.

Under 2013 var den samlade andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden ytterligare från 2,5 miljoner euro (32 %) 2012 till 2,2 miljoner euro (29 %) 2013. Överföringarna avser främst avdelning III (driftsutgifter) med 2,0 miljoner euro, vilket motsvarar 56 % av de motsvarande gjorda åtagandena. De gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året av orsaker som ligger utanför institutets kontroll, såsom ett sent meddelande från ordförandeskapet i Europeiska unionens råd om en studie som skulle genomföras (1,1 miljoner euro) och komplexa it-relaterade projekt för vilka upphandlingen tog mycket tid i anspråk (0,6 miljoner euro).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Europeiska kommissionens tjänst för internrevision gjorde en begränsad granskning av införandet av normerna för internkontroll vid institutet i december 2011. Institutet har godtagit rekommendationerna om att avsluta förfarandet för att införa normerna för internkontroll och ledningen har antagit en handlingsplan som ska genomföras 2012. | Pågår |
| 2012 | Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden från 50 % 2011 till 32 % 2012. Överföringarna till 2013 uppgår till 2,5 miljoner euro och gäller främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,3 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) med 2,1 miljoner euro, vilket motsvarar 23 % respektive 59 % av de gjorda åtagandena. Överföringarna i avdelning II gäller åtaganden som gjordes i slutet av året i samband med flytten till nya lokaler som genomfördes i januari 2013. Överföringarna i avdelning III gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året. Institutet har inget formellt förfarande för planering och övervakning av upphandlingarna. Framför allt innehåller arbetsprogrammet ingen plan för upphandlingarna med koppling till den planerade verksamheten som fastställer optimal omfattning av och tidpunkt för upphandlingarna. Endast 7 % av de gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förblev outnyttjade och måste förfalla. | Har genomförts |
| 2012 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i dokumentationen om rekryteringsförfaranden. Det finns inget bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var klara innan ansökningarna började gås igenom. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision gjorde en begränsad granskning av införandet av normerna för internkontroll vid institutet i december 2011. Institutet har godtagit rekommendationerna om att avsluta förfarandet för att införa normerna för internkontroll och ledningen har antagit en handlingsplan som ska genomföras 2012.

Pågår

2012

Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden från 50 % 2011 till 32 % 2012. Överföringarna till 2013 uppgår till 2,5 miljoner euro och gäller främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,3 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) med 2,1 miljoner euro, vilket motsvarar 23 % respektive 59 % av de gjorda åtagandena. Överföringarna i avdelning II gäller åtaganden som gjordes i slutet av året i samband med flytten till nya lokaler som genomfördes i januari 2013. Överföringarna i avdelning III gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året. Institutet har inget formellt förfarande för planering och övervakning av upphandlingarna. Framför allt innehåller arbetsprogrammet ingen plan för upphandlingarna med koppling till den planerade verksamheten som fastställer optimal omfattning av och tidpunkt för upphandlingarna. Endast 7 % av de gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förblev outnyttjade och måste förfalla.

Har genomförts

2012

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i dokumentationen om rekryteringsförfaranden. Det finns inget bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var klara innan ansökningarna började gås igenom.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska jämställdhetsinstitutet (Vilnius)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget) | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.
  Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |
| Institutets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006) | Mål

  Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

  Uppgifter







  — | Samla in, analysera och sprida relevant, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget)

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter.

Institutets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006)

Mål

Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

Uppgifter

—

Samla in, analysera och sprida relevant, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet.

| — | Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå.

| — | Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan. |
| --- | --- |

—

Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan.

| — | Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa. |
| --- | --- |

—

Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa.

| — | Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet.

| — | Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning. |
| --- | --- |

—

Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning.

| — | Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet.

| — | Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel. |
| --- | --- |

—

Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel.

| — | Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum och arbetsmarknadens parter.

| — | Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten.

| — | Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer. |
| --- | --- |

—

Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer.

| — | Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

—

Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Arton företrädare utsedda av rådet på förslag från varje berörd medlemsstat och en ledamot, utsedd av kommissionen, vilken företräder kommissionen. Styrelseledamöterna ska utses på ett sådant sätt att högsta kompetens och en bred och relevant tvärvetenskaplig sakkunskap på jämställdhetsområdet garanteras. Rådet och kommissionen strävar efter en jämn könsfördelning i styrelsen. De ledamöter som rådet utser ska företräda arton medlemsstater i samma ordningsföljd som de roterande ordförandeskapen.

Uppgifter

| — | Anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt, budgeten och den årliga rapporten. |
| --- | --- |

—

Anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt, budgeten och den årliga rapporten.

| — | Anta institutets interna regler och styrelsens arbetsordning. |
| --- | --- |

—

Anta institutets interna regler och styrelsens arbetsordning.

Expertforum

Sammansättning

Ledamöter från behöriga organ som är specialiserade på jämställdhetsfrågor, varav en företrädare ska utses av varje medlemsstat, två ledamöter som företräder andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor ska utses av Europaparlamentet och tre ledamöter ska utses av kommissionen.

Uppgifter

Stödja direktören när det gäller att garantera kompetens och oberoende för institutets verksamhet, vara en mekanism för att utbyta information om jämställdhetsfrågor och sammanföra kunskaper. Forumet ska se till att institutet samarbetar nära med behöriga organ i medlemsstaterna.

Direktören utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen föreslår efter ett öppet uttagningsförfarande.

Uppgifter

Direktören ska ansvara för de uppgifter som anges i förordning (EG) nr 1922/2006, utarbeta och genomföra institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt, förbereda styrelse- och expertforumsmöten, utarbeta och offentliggöra den årliga rapporten, handlägga alla personalfrågor, sköta den löpande administrationen och införa effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av institutets resultat i förhållande till dess mål.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

7,5(7,7) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %).

Personalstyrka den 31 december 2013

30 (30) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 30 (30),

16 (14) övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Antal anställda totalt den 31 december 2013

46 (44), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 32 (30), |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 32 (30),

| — | administrativa uppgifter: 11 (11), |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 11 (11),

| — | blandade uppgifter: 3 (3). |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 3 (3).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Målområden:

Jämförbara och tillförlitliga uppgifter och indikatorer om jämställdhet, insamling och bearbetning av metoder och praxis för jämställdhetsarbetet, resurs- och dokumentationscentrum, ökad medvetenhet, nätverksarbete och kommunikation.

Antal påbörjade undersökningar: 14 (7).

Antal bidrag till ordförandeskapsländer: 2 (2).

Antal expertmöten och arbetsgruppsmöten: 13 (23).

Många ytterligare möten anordnades inom ramen för det lettiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd.

Internationella konferenser: 2 (1).

Antal forskningsrapporter: 2 (2).

Årliga rapporter: 1 (1).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 11. | Instämmer i iakttagelsen. Vi har infört godtagbara tak per avdelning (avdelning I: max 10 %, avdelning II: max 20 %, avdelning III: max 30 %). På samma sätt som sagts tidigare år berodde förseningarna under 2013 som rörde driftsanslagen på omständigheter som låg utanför vår kontroll. Det handlade om att beslutet av EU:s ordförandeskap om ämnet för en undersökning försenades.
  För att förbättra planeringen och övervakningen av upphandlingar har vi nu ett övervakningsverktyg på plats som ska användas för att följa de beräknade datumen för varje steg i de årliga upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

11.

Instämmer i iakttagelsen. Vi har infört godtagbara tak per avdelning (avdelning I: max 10 %, avdelning II: max 20 %, avdelning III: max 30 %). På samma sätt som sagts tidigare år berodde förseningarna under 2013 som rörde driftsanslagen på omständigheter som låg utanför vår kontroll. Det handlade om att beslutet av EU:s ordförandeskap om ämnet för en undersökning försenades.

För att förbättra planeringen och övervakningen av upphandlingar har vi nu ett övervakningsverktyg på plats som ska användas för att följa de beräknade datumen för varje steg i de årliga upphandlingsförfarandena.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/174 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/174

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar

(2014/C 442/20)

INLEDNING

| 1. | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare (2). Myndigheten inrättades den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

1.

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare (2). Myndigheten inrättades den 1 januari 2011.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Styrelsen antog myndighetens 16 normer för internkontroll i mars 2013. Vid årets slut höll myndigheten på att införa dem på grundval av en tydlig handlingsplan som den hade fastställt tillsammans med kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

11.

Styrelsen antog myndighetens 16 normer för internkontroll i mars 2013. Vid årets slut höll myndigheten på att införa dem på grundval av en tydlig handlingsplan som den hade fastställt tillsammans med kommissionens tjänst för internrevision.

| 12. | Rättsliga åtaganden godkändes inte alltid av tjänstemän enligt en korrekt delegering och föregicks inte alltid av ett budgetåtagande som godkänts i vederbörlig ordning. Det visar att definitionen och efterlevnaden av finansiella flöden i enlighet med budgetförordningen måste förbättras. |
| --- | --- |

12.

Rättsliga åtaganden godkändes inte alltid av tjänstemän enligt en korrekt delegering och föregicks inte alltid av ett budgetåtagande som godkänts i vederbörlig ordning. Det visar att definitionen och efterlevnaden av finansiella flöden i enlighet med budgetförordningen måste förbättras.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 95 %. Men den andel gjorda åtaganden som fördes över ökade ytterligare jämfört med tidigare år och uppgick till 5,2 miljoner euro (28 %), särskilt inom avdelning II där den uppgick till 1,0 miljon euro (30 %) och avdelning III där den uppgick till 3,7 miljoner euro (85 %). Det berodde främst på särskilda kontrakt med ett sammanlagt värde på 3 miljoner euro som ingicks sent på året, särskilt när det gäller utvecklingen och underhållet av en europeisk databas (2,6 miljoner euro) och andra it-tjänster som ska levereras under 2014. De tillhörande åtagandena är visserligen lagliga och korrekta och den låga andelen förfallna anslag för överföringar från 2012 bekräftade att uppskattningarna var tillförlitliga, men det faktum att 2013 års anslag i så stor utsträckning användes till 2014 års verksamheter strider mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 95 %. Men den andel gjorda åtaganden som fördes över ökade ytterligare jämfört med tidigare år och uppgick till 5,2 miljoner euro (28 %), särskilt inom avdelning II där den uppgick till 1,0 miljon euro (30 %) och avdelning III där den uppgick till 3,7 miljoner euro (85 %). Det berodde främst på särskilda kontrakt med ett sammanlagt värde på 3 miljoner euro som ingicks sent på året, särskilt när det gäller utvecklingen och underhållet av en europeisk databas (2,6 miljoner euro) och andra it-tjänster som ska levereras under 2014. De tillhörande åtagandena är visserligen lagliga och korrekta och den låga andelen förfallna anslag för överföringar från 2012 bekräftade att uppskattningarna var tillförlitliga, men det faktum att 2013 års anslag i så stor utsträckning användes till 2014 års verksamheter strider mot principen om budgetens ettårighet.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 10,7 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 55 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Eftaländerna och 45 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 2,8 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Har genomförts |
| 2011 | De granskade upphandlingsförfarandena var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. När det gällde fem inköp av it-utrustning (till ett totalt belopp på 1 60  117 euro) hade de tilldelningskriterier som tillämpades inte fastställts i förväg och inga skriftliga kontrakt undertecknades. I ett annat fall som gällde rekryteringstjänster (55  000 euro) tillämpades tilldelningskriterierna felaktigt. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte fastställt minimikrav som de sökande måste uppfylla för att få tillträde till skriftliga prov och kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och inte heller frågor till de muntliga och skriftliga proven, innan den gick igenom ansökningarna, och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att uttagningskommittéer skulle utses. | Har genomförts |
| 2012 | Myndigheten har förbättrat sina upphandlingsförfaranden för att fullt ut efterleva EU:s upphandlingsbestämmelser Dock delades ett kontrakt om utformningen av en databas för finansiella uppgifter upp i fyra delar om vardera 60  000 euro som tilldelades två företag. Med tanke på det totala värdet av de tjänster som skulle levereras till samma projekt (2 40  000 euro) borde ett öppet eller selektivt anbudsförfarande ha tillämpats, och de aktuella åtagandena och betalningarna är därför oriktiga. | e.t. |
| 2012 | En fysisk kontroll av tillgångar gjordes i maj och juni 2012 men ingen rapport om den fysiska kontrollen utarbetades. Myndigheten har inte antagit förfaranden eller riktlinjer för fysiska kontroller av materiella tillgångar. | Har genomförts |
| 2012 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var mycket hög för avdelning III (driftsutgifter) med 79 % av de totalt gjorda åtagandena. Detta beror till största delen på ett förfarande för upphandling av it som var komplext och tog lång tid, för vilket kontraktet på 2,2 miljoner euro undertecknades som planerat i december 2012. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 10,7 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 55 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Eftaländerna och 45 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 2,8 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Har genomförts

2011

De granskade upphandlingsförfarandena var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. När det gällde fem inköp av it-utrustning (till ett totalt belopp på 1 60  117 euro) hade de tilldelningskriterier som tillämpades inte fastställts i förväg och inga skriftliga kontrakt undertecknades. I ett annat fall som gällde rekryteringstjänster (55  000 euro) tillämpades tilldelningskriterierna felaktigt. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte fastställt minimikrav som de sökande måste uppfylla för att få tillträde till skriftliga prov och kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och inte heller frågor till de muntliga och skriftliga proven, innan den gick igenom ansökningarna, och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att uttagningskommittéer skulle utses.

Har genomförts

2012

Myndigheten har förbättrat sina upphandlingsförfaranden för att fullt ut efterleva EU:s upphandlingsbestämmelser Dock delades ett kontrakt om utformningen av en databas för finansiella uppgifter upp i fyra delar om vardera 60  000 euro som tilldelades två företag. Med tanke på det totala värdet av de tjänster som skulle levereras till samma projekt (2 40  000 euro) borde ett öppet eller selektivt anbudsförfarande ha tillämpats, och de aktuella åtagandena och betalningarna är därför oriktiga.

e.t.

2012

En fysisk kontroll av tillgångar gjordes i maj och juni 2012 men ingen rapport om den fysiska kontrollen utarbetades. Myndigheten har inte antagit förfaranden eller riktlinjer för fysiska kontroller av materiella tillgångar.

Har genomförts

2012

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var mycket hög för avdelning III (driftsutgifter) med 79 % av de totalt gjorda åtagandena. Detta beror till största delen på ett förfarande för upphandling av it som var komplext och tog lång tid, för vilket kontraktet på 2,2 miljoner euro undertecknades som planerat i december 2012.

Har inte genomförts

---

BILAGA II

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Frankfurt am Main)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 26, 114, 290 och 291 i EUF-fördraget) | — | Upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 26, 114, 290 och 291 i EUF-fördraget)

—

Upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen.

| — | Utarbeta förslag till tekniska standarder som förberedelse för akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten eller om enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs. |
| --- | --- |

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder som förberedelse för akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten eller om enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs.

Myndighetens behörighet

(Artikel 1.6 och artikel 8 om uppgifter och befogenheter i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 om inrättande av myndigheten)

Mål

Skydda allmänintresset genom att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet på kort, medellång och lång sikt, till förmån för unionens ekonomi, dess medborgare och företag.

Uppgifter

| — | Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn. |
| --- | --- |

—

Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn.

| — | Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.

| — | Samarbeta nära med Europeiska systemrisknämnden (ESRB). |
| --- | --- |

—

Samarbeta nära med Europeiska systemrisknämnden (ESRB).

| — | Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter.

| — | Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden. |
| --- | --- |

—

Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden.

| — | Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.

| — | Främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare. |
| --- | --- |

—

Främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare.

| — | Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, och ge försäkringstagare och förmånstagare en hög skyddsnivå i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, och ge försäkringstagare och förmånstagare en hög skyddsnivå i hela unionen.

| — | Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

—

Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.

| — | Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen.

| — | När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner (Ceiops). |
| --- | --- |

—

När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner (Ceiops).

Organisation

(Förordning (EU) nr 1094/2010 om inrättande av myndigheten: artiklarna 40–44 Tillsynsstyrelsen
  artiklarna 45–47 Förvaltningsstyrelsen, artiklarna 48–50 Ordförande, artiklarna 51–53 Verkställande direktör)

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning

Ordförande (utan rösträtt), varje medlemsstats chef för den nationella offentliga myndighet som är behörig att utöva tillsyn över finansinstitut (en röst per medlemsstat), en företrädare (utan rösträtt) för kommissionen, en företrädare (utan rösträtt) för ESRB, en företrädare för Europeiska bankmyndigheten, för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (båda utan rösträtt). Observatörer kan tillåtas och den verkställande direktören får delta i sammanträdena (utan rösträtt).

Uppgifter

Myndighetens viktigaste beslutsfattande organ.

Förvaltningsstyrelsen

Sammansättning

Myndighetens ordförande (med rösträtt), sex ledamöter av tillsynsstyrelsen (med rösträtt). En företrädare för Europeiska kommissionen ska delta i förvaltningsstyrelsens sammanträden och får rösta i budgetfrågor. Den verkställande direktören ska delta i förvaltningsstyrelsens sammanträden men saknar rösträtt.

Uppgifter

Förvaltningsstyrelsen ska se till att myndigheten utför sitt uppdrag och de uppgifter som den tilldelas i enlighet med förordning nr 1094/2010.

Myndighetens ordförande

Företräder myndigheten, förbereder arbetet i tillsynsstyrelsen, leder sammanträdena i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelsen.

Myndighetens verkställande direktör

Ansvarar för förvaltningen av myndigheten och för att genomföra myndighetens årliga arbetsprogram och budget, förbereder arbetet i förvaltningsstyrelsen, utarbetar budgeten och arbetsprogrammet.

Kommittén för kvalitetskontroll

Sammansättning

Ordförandens suppleant (ordförande) och två ledamöter av förvaltningsstyrelsen. Den verkställande direktören deltar som observatör.

Uppgifter

Övervaka och bedöma genomförandet av interna förfaranden och beslut.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Slutliga budgetanslag: 1 8 7 67  470(1 5 6 55  000) euro

Tjänsteförteckning

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 80 (69) beviljade tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 80 (69)

Alla tjänster i tjänsteförteckningen har tillsatts.

Kontraktsanställd personal: 22 (12) budgeterade tjänster, varav tillsatta 19 (14)

Utstationerade nationella experter: 12 (8) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 11 (8)

Personalstyrka totalt: 110 (91) anställda

Produkter och tjänster 2013

Regleringsuppgifter

| — | Fyra offentliga samråd om myndighetens verksamhet beträffande försäkringar. |
| --- | --- |

—

Fyra offentliga samråd om myndighetens verksamhet beträffande försäkringar.

| — | Fyra riktlinjer gavs ut om myndighetens verksamhet beträffande försäkringar. |
| --- | --- |

—

Fyra riktlinjer gavs ut om myndighetens verksamhet beträffande försäkringar.

| — | En teknisk standard om genomförande avseende myndighetens verksamhet beträffande tjänstepensioner godkändes. |
| --- | --- |

—

En teknisk standard om genomförande avseende myndighetens verksamhet beträffande tjänstepensioner godkändes.

| — | Diskussionsunderlag om långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Diskussionsunderlag om långsiktiga investeringar.

| — | Rapport till kommissionen om långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Rapport till kommissionen om långsiktiga investeringar.

| — | Kvantitativ konsekvensanalys på området tjänstepensioner. |
| --- | --- |

—

Kvantitativ konsekvensanalys på området tjänstepensioner.

| — | Rapport om information till medlemmar i tjänstepensionssystem. |
| --- | --- |

—

Rapport om information till medlemmar i tjänstepensionssystem.

| — | Diskussionsunderlag på området individuella pensioner. |
| --- | --- |

—

Diskussionsunderlag på området individuella pensioner.

| — | Registret över tjänstepensionsinstitut och databasen över pensionsplaner och pensionsprodukter offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

Registret över tjänstepensionsinstitut och databasen över pensionsplaner och pensionsprodukter offentliggjordes.

| — | Två intressentgrupper för försäkring och återförsäkring och för tjänstepensioner valdes ut. |
| --- | --- |

—

Två intressentgrupper för försäkring och återförsäkring och för tjänstepensioner valdes ut.

| — | Rapporter om sekretess och gapanalys av Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika. |
| --- | --- |

—

Rapporter om sekretess och gapanalys av Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika.

| — | Samförståndsavtal undertecknades mellan myndigheten och Världsbanken. |
| --- | --- |

—

Samförståndsavtal undertecknades mellan myndigheten och Världsbanken.

Tillsynsuppgifter

| — | Deltagande i tillsynskollegiernas sammanträden och/eller telefonkonferenser för 82 grupper. |
| --- | --- |

—

Deltagande i tillsynskollegiernas sammanträden och/eller telefonkonferenser för 82 grupper.

| — | Deltagande i fyra gemensamma inspektioner på fältet. |
| --- | --- |

—

Deltagande i fyra gemensamma inspektioner på fältet.

| — | Insamling och spridning av praktiska lösningar och exempel (Practical Solutions and Examples, PSE) på tre områden (samordningsrutiner, kollegiernas arbetsplaner, sekretessavtal och processer). |
| --- | --- |

—

Insamling och spridning av praktiska lösningar och exempel (Practical Solutions and Examples, PSE) på tre områden (samordningsrutiner, kollegiernas arbetsplaner, sekretessavtal och processer).

| — | Två evenemang för grupptillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Två evenemang för grupptillsynsmyndigheter.

| — | Spridning av en struktur för en gruppriskbedömningsmetod. |
| --- | --- |

—

Spridning av en struktur för en gruppriskbedömningsmetod.

| — | Spridning av en handlingsplan för kollegier 2014–2015. |
| --- | --- |

—

Spridning av en handlingsplan för kollegier 2014–2015.

| — | Delrapport och rapport vid årets slut om kollegiernas funktionssätt och om resultaten av handlingsplanen för 2012. |
| --- | --- |

—

Delrapport och rapport vid årets slut om kollegiernas funktionssätt och om resultaten av handlingsplanen för 2012.

| — | Sammanfattning av de förberedande riktlinjerna som tar upp de riktlinjer som är relevanta för diskussion och bedömning i kollegierna lämnades till grupptillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

Sammanfattning av de förberedande riktlinjerna som tar upp de riktlinjer som är relevanta för diskussion och bedömning i kollegierna lämnades till grupptillsynsmyndigheterna.

| — | Kontinuerlig uppdatering av Helsingfors Plus list på det område som är skyddat mot åtkomst av obehöriga på myndighetens webbplats och offentliggörande av en sammanfattning av den offentliga delen av myndighetens webbplats. |
| --- | --- |

—

Kontinuerlig uppdatering av Helsingfors Plus list på det område som är skyddat mot åtkomst av obehöriga på myndighetens webbplats och offentliggörande av en sammanfattning av den offentliga delen av myndighetens webbplats.

| — | Anordnande av sex sammanträden (besök) mellan myndighetens tillsynspersonal och de tillsynsmyndigheter som arbetar med tillsyn över grupper, antingen som en grupp eller som tillsynsmyndighet i värdlandet, i enskilda länder. |
| --- | --- |

—

Anordnande av sex sammanträden (besök) mellan myndighetens tillsynspersonal och de tillsynsmyndigheter som arbetar med tillsyn över grupper, antingen som en grupp eller som tillsynsmyndighet i värdlandet, i enskilda länder.

Konsumentskydd och finansiell innovation

| — | Riktlinjer för hur försäkringsförmedlare ska hantera klagomål. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för hur försäkringsförmedlare ska hantera klagomål.

| — | Rapport om bästa praxis när det gäller försäkringsförmedlares hantering av klagomål. |
| --- | --- |

—

Rapport om bästa praxis när det gäller försäkringsförmedlares hantering av klagomål.

| — | Rapport om konsumenttrender. |
| --- | --- |

—

Rapport om konsumenttrender.

| — | Omarbetad rapport om metoder för insamling, analys och rapportering av konsumenttrender. |
| --- | --- |

—

Omarbetad rapport om metoder för insamling, analys och rapportering av konsumenttrender.

| — | Rapport om god tillsynspraxis när det gäller krav på kunskaper och förmåga hos distributörer av försäkringsprodukter (bland annat offentligt samråd). |
| --- | --- |

—

Rapport om god tillsynspraxis när det gäller krav på kunskaper och förmåga hos distributörer av försäkringsprodukter (bland annat offentligt samråd).

| — | Yttrande över betalningsgaranti. |
| --- | --- |

—

Yttrande över betalningsgaranti.

| — | Bakgrundsnotering om betalningsgaranti. |
| --- | --- |

—

Bakgrundsnotering om betalningsgaranti.

| — | Yttrande över rutiner för skydd av förmånstagare när det gäller livförsäkringskontrakt. |
| --- | --- |

—

Yttrande över rutiner för skydd av förmånstagare när det gäller livförsäkringskontrakt.

| — | Underlag för samråd om en preliminär rapport om god praxis för webbplatser som jämför priser. |
| --- | --- |

—

Underlag för samråd om en preliminär rapport om god praxis för webbplatser som jämför priser.

| — | Diskussionsunderlag för en eventuell inre marknad i EU för individuella pensionsprodukter (tillsyns- och konsumentskydd). |
| --- | --- |

—

Diskussionsunderlag för en eventuell inre marknad i EU för individuella pensionsprodukter (tillsyns- och konsumentskydd).

En gemensam tillsynskultur

| — | Tre sektorsövergripande seminarier. |
| --- | --- |

—

Tre sektorsövergripande seminarier.

| — | 17 seminarier för nationella behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

17 seminarier för nationella behöriga myndigheter.

| — | Tre inbördes utvärderingar avslutades, två nya inbördes utvärderingar påbörjades, en uppföljning av en inbördes utvärdering påbörjades och processen för att tillämpa en metod för inbördes utvärderingar optimerades. |
| --- | --- |

—

Tre inbördes utvärderingar avslutades, två nya inbördes utvärderingar påbörjades, en uppföljning av en inbördes utvärdering påbörjades och processen för att tillämpa en metod för inbördes utvärderingar optimerades.

Finansiell stabilitet

| — | Två halvårsvisa rapporter om finansiell stabilitet publicerades. |
| --- | --- |

—

Två halvårsvisa rapporter om finansiell stabilitet publicerades.

| — | Ett stresstest för försäkringssektorn i hela Europa utarbetades (uppskjutet på grund av bedömningen av långsiktiga garantier, LTGA). |
| --- | --- |

—

Ett stresstest för försäkringssektorn i hela Europa utarbetades (uppskjutet på grund av bedömningen av långsiktiga garantier, LTGA).

| — | Varje kvartal utarbetas riskpaneler (risk dashboard). |
| --- | --- |

—

Varje kvartal utarbetas riskpaneler (risk dashboard).

| — | Bedömningen av långsiktiga garantier avslutades och en rapport överlämnades till deltagarna i trepartsdialogen. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av långsiktiga garantier avslutades och en rapport överlämnades till deltagarna i trepartsdialogen.

| — | Reviderad statistik över årliga försäkringar publicerades. |
| --- | --- |

—

Reviderad statistik över årliga försäkringar publicerades.

Krishantering

| — | En bred beslutsram färdigställdes som i detalj fastställer vilka processer myndigheten ska följa när den fullgör sitt ansvar när det gäller krisförebyggande och krishantering. |
| --- | --- |

—

En bred beslutsram färdigställdes som i detalj fastställer vilka processer myndigheten ska följa när den fullgör sitt ansvar när det gäller krisförebyggande och krishantering.

| — | Arbetsgruppen om krishanteringsuppdrag avslutades och arbetsgruppen upplöstes. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen om krishanteringsuppdrag avslutades och arbetsgruppen upplöstes.

| — | Överenskommelse om ett yttrande om tillsynsmyndigheternas reaktion på en längre period med låga räntor. |
| --- | --- |

—

Överenskommelse om ett yttrande om tillsynsmyndigheternas reaktion på en längre period med låga räntor.

| — | Detaljerat bidrag till rådet för finansiell stabilitets samråd om rekonstruktion och avveckling av andra finansinstitut än banker. |
| --- | --- |

—

Detaljerat bidrag till rådet för finansiell stabilitets samråd om rekonstruktion och avveckling av andra finansinstitut än banker.

| — | En enkätrapport om nationella tillsynsmyndigheters krisförebyggande, krishantering och rekonstruktionsberedskap publicerades. |
| --- | --- |

—

En enkätrapport om nationella tillsynsmyndigheters krisförebyggande, krishantering och rekonstruktionsberedskap publicerades.

Yttre förbindelser

| — | Tio möten, däribland ett gemensamt med tillsynsstyrelsen, med intressentgruppen för försäkring och återförsäkring (IRSG) och intressentgruppen för tjänstepensionsfonder (OPSG), tolv officiella yttranden och uppföljningsyttranden om offentliga dokument, sex underlag på eget initiativ och tre svar på informella samråd. |
| --- | --- |

—

Tio möten, däribland ett gemensamt med tillsynsstyrelsen, med intressentgruppen för försäkring och återförsäkring (IRSG) och intressentgruppen för tjänstepensionsfonder (OPSG), tolv officiella yttranden och uppföljningsyttranden om offentliga dokument, sex underlag på eget initiativ och tre svar på informella samråd.

| — | Cirka tjugo dialoger om reglering och tillsyn med tillsynsmyndigheter i tredjeländer och tillsynsorgan från Australasien, Latin- och Nordamerika, Sydafrika, Island och Schweiz. Aktivt deltagande i och bidrag till den tekniska och verkställande kommittén vid Internationella organisationen för försäkringstillsynsmyndigheter (IAIS), kommittén för finansiell stabilitet, underkommittén om solvens och försäkringsteknik, utarbetande av allmänna kapitalkrav för försäkring (arbetsgrupp för fälttestning/arbetsgrupp för skärpta krav på förlustabsorberingsförmåga) och IAIS årliga konferens. |
| --- | --- |

—

Cirka tjugo dialoger om reglering och tillsyn med tillsynsmyndigheter i tredjeländer och tillsynsorgan från Australasien, Latin- och Nordamerika, Sydafrika, Island och Schweiz. Aktivt deltagande i och bidrag till den tekniska och verkställande kommittén vid Internationella organisationen för försäkringstillsynsmyndigheter (IAIS), kommittén för finansiell stabilitet, underkommittén om solvens och försäkringsteknik, utarbetande av allmänna kapitalkrav för försäkring (arbetsgrupp för fälttestning/arbetsgrupp för skärpta krav på förlustabsorberingsförmåga) och IAIS årliga konferens.

| — | Dialogprojekt mellan EU och USA: regelbundna möten i styrkommittén, de tekniska kommittéernas framsteg med planen och offentligt evenemang i Washington DC. |
| --- | --- |

—

Dialogprojekt mellan EU och USA: regelbundna möten i styrkommittén, de tekniska kommittéernas framsteg med planen och offentligt evenemang i Washington DC.

| — | Ekvivalens: Gapanalys mellan av (åter)försäkringssystem i Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika, med en fullständig bedömning av sekretess, som underlag för ett kommissionsbeslut om övergångsekvivalenter. Bedömning av sekretessen i tio länder i Central- och Östeuropa påbörjades. Mulitlaterala samförståndsavtal för tillsynssamarbete mellan myndighetens medlemmar och Bermudas penningpolitiska myndighet undertecknades. |
| --- | --- |

—

Ekvivalens: Gapanalys mellan av (åter)försäkringssystem i Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika, med en fullständig bedömning av sekretess, som underlag för ett kommissionsbeslut om övergångsekvivalenter. Bedömning av sekretessen i tio länder i Central- och Östeuropa påbörjades. Mulitlaterala samförståndsavtal för tillsynssamarbete mellan myndighetens medlemmar och Bermudas penningpolitiska myndighet undertecknades.

| — | Operativt samförståndsavtal undertecknades mellan myndigheten och Världsbanken. |
| --- | --- |

—

Operativt samförståndsavtal undertecknades mellan myndigheten och Världsbanken.

Konferenser/andra offentliga evenemang 2013

| — | Sex konferenser och evenemang (konferens om Global Insurance Supervision (GIS, global försäkringstillsyn), resultat av QIS (Quantitative Impact Study, kvantitativ konsekvensanalys) av pensioner, individuella pensioner och sponsorstöd vid offentliga evenemang, myndighetens årliga konferens och tredje konsumentskyddsdagen. |
| --- | --- |

—

Sex konferenser och evenemang (konferens om Global Insurance Supervision (GIS, global försäkringstillsyn), resultat av QIS (Quantitative Impact Study, kvantitativ konsekvensanalys) av pensioner, individuella pensioner och sponsorstöd vid offentliga evenemang, myndighetens årliga konferens och tredje konsumentskyddsdagen.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Efter den granskning som internrevisionstjänsten (IAS) gjorde 2013 om hur normerna för internkontroll genomförs vid myndigheten tog vi fram en handlingsplan för att vidta alla åtgärder som IAS rekommenderade. Handlingsplanen lades fram för styrelsen för myndigheten och godkändes av internrevisionstjänsten. Planen är nästan helt genomförd. Det arbete som återstår blir klart i slutet av 2014. |
| --- | --- |

11.

Efter den granskning som internrevisionstjänsten (IAS) gjorde 2013 om hur normerna för internkontroll genomförs vid myndigheten tog vi fram en handlingsplan för att vidta alla åtgärder som IAS rekommenderade. Handlingsplanen lades fram för styrelsen för myndigheten och godkändes av internrevisionstjänsten. Planen är nästan helt genomförd. Det arbete som återstår blir klart i slutet av 2014.

| 12. | När det gäller de rättsliga åtagandena har vi infört extra godkännanderutiner och därmed röjt undan alla oklarheter om befogenheten att godkänna dessa åtaganden. När det gäller i vilken ordning budgetåtagandena och de rättsliga åtagandena görs medger vi att budgetåtagandet i vissa fall genomfördes till fullo först efter att de rättsliga åtagandena hade ingåtts. De korrigerande åtgärder vi har vidtagit är att regelbundet se över myndighetens finansiella flöden, stärka ekonomi- och budgetprocesserna och då särskilt iaktta de finansiella flödena, och med jämna mellanrum ge särskild utbildning i ekonomi och upphandling till de tjänstemän vid myndigheten som är involverade i arbetet med de finansiella flödena. |
| --- | --- |

12.

När det gäller de rättsliga åtagandena har vi infört extra godkännanderutiner och därmed röjt undan alla oklarheter om befogenheten att godkänna dessa åtaganden. När det gäller i vilken ordning budgetåtagandena och de rättsliga åtagandena görs medger vi att budgetåtagandet i vissa fall genomfördes till fullo först efter att de rättsliga åtagandena hade ingåtts. De korrigerande åtgärder vi har vidtagit är att regelbundet se över myndighetens finansiella flöden, stärka ekonomi- och budgetprocesserna och då särskilt iaktta de finansiella flödena, och med jämna mellanrum ge särskild utbildning i ekonomi och upphandling till de tjänstemän vid myndigheten som är involverade i arbetet med de finansiella flödena.

| 13. | För att utföra vårt ambitiösa uppdrag har vi tagit fram en flerårig it-strategi och en genomförandeplan (inklusive standardisering av data, datainsamling, lagrings- och analyslösningar samt onlineverktyg för kommunikation och samarbete). Vi medger att andelen anslag som fördes över från 2013 till 2014 för att täcka utgifterna för dessa initiativ i avdelning III i budgeten var hög. Att den blev så hög beror emellertid på att arbetena är fleråriga, att tidsramen är krävande (den styrs främst av tidplanen för Solvency II), att upphandlingsförfarandena är komplexa och utdragna och att vi behöver säkra verksamhetens kontinuitet. Men eftersom åtagandena som överförts är viktiga för det fortsatta genomförandet av it-planen enligt den överenskomna tidsramen kommer genomförandegraden återigen att bli mycket hög, liksom förra året. Med följande åtgärder ska andelen överföringar bli lägre för nästkommande år: 1) Vi ska höja mognadsnivån på myndighetens it-förmåga (de återstående större it-utvecklingsprojekten kommer att bli klara i slutet av 2015) och 2) vi ska stärka ekonomi- och budgethanteringsprocesserna (bland annat införliva budget- och upphandlingsprocesserna i de allmänna planerings- och samordningsprocesserna vid myndigheten). |
| --- | --- |

13.

För att utföra vårt ambitiösa uppdrag har vi tagit fram en flerårig it-strategi och en genomförandeplan (inklusive standardisering av data, datainsamling, lagrings- och analyslösningar samt onlineverktyg för kommunikation och samarbete). Vi medger att andelen anslag som fördes över från 2013 till 2014 för att täcka utgifterna för dessa initiativ i avdelning III i budgeten var hög. Att den blev så hög beror emellertid på att arbetena är fleråriga, att tidsramen är krävande (den styrs främst av tidplanen för Solvency II), att upphandlingsförfarandena är komplexa och utdragna och att vi behöver säkra verksamhetens kontinuitet. Men eftersom åtagandena som överförts är viktiga för det fortsatta genomförandet av it-planen enligt den överenskomna tidsramen kommer genomförandegraden återigen att bli mycket hög, liksom förra året. Med följande åtgärder ska andelen överföringar bli lägre för nästkommande år: 1) Vi ska höja mognadsnivån på myndighetens it-förmåga (de återstående större it-utvecklingsprojekten kommer att bli klara i slutet av 2015) och 2) vi ska stärka ekonomi- och budgethanteringsprocesserna (bland annat införliva budget- och upphandlingsprocesserna i de allmänna planerings- och samordningsprocesserna vid myndigheten).

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/184 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/184

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2013, med institutets svar

(2014/C 442/21)

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för innovation och teknik (nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till tre ”kunskaps- och innovationsgrupper” som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringslivet med varandra i syfte att därigenom stärka innovation och företagande (2). Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för innovation och teknik (nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till tre ”kunskaps- och innovationsgrupper” som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringslivet med varandra i syfte att därigenom stärka innovation och företagande (2). Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Ingen rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet

| 9. | Under 2013 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag till ett belopp av 84,1 miljoner euro (verksamhet 2012). Utgifterna för bidrag motsvarar cirka 97 % av de totala utgifterna under 2013. Alla bidragstransaktioner granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet fortsatte att göra stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att uppnå rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 87 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades av institutet när särskilda risker hade identifierats. Revisionsrätten konstaterade emellertid att även om revisionsintygens kvalitet har förbättrats, delvis tack vare bättre vägledning, finns det utrymme för ytterligare förbättringar i de oberoende revisionsfirmornas arbete i allmänhet. |
| --- | --- |

9.

Under 2013 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag till ett belopp av 84,1 miljoner euro (verksamhet 2012). Utgifterna för bidrag motsvarar cirka 97 % av de totala utgifterna under 2013. Alla bidragstransaktioner granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet fortsatte att göra stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att uppnå rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 87 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades av institutet när särskilda risker hade identifierats. Revisionsrätten konstaterade emellertid att även om revisionsintygens kvalitet har förbättrats, delvis tack vare bättre vägledning, finns det utrymme för ytterligare förbättringar i de oberoende revisionsfirmornas arbete i allmänhet.

| 10. | För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet undertecknade institutet kontrakt med en oberoende revisionsfirma om kompletterade efterhandskontroller av bidragstransaktioner. Ersättningsanspråken från 29 av de 300 kunskaps- och innovationsgrupperna kontrollerades i efterhand, vilket motsvarar 29 % av de totala bidragstransaktioner som gjordes under 2013. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna har förbättrats men att de ännu inte är helt ändamålsenliga. Baserat på de fel som upptäcktes vid efterhandskontrollerna beslutade institutet 2014 att återkräva totalt 5 75  593 euro, vilket motsvarar 3 % av de granskade bidragen från 2012. |
| --- | --- |

10.

För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet undertecknade institutet kontrakt med en oberoende revisionsfirma om kompletterade efterhandskontroller av bidragstransaktioner. Ersättningsanspråken från 29 av de 300 kunskaps- och innovationsgrupperna kontrollerades i efterhand, vilket motsvarar 29 % av de totala bidragstransaktioner som gjordes under 2013. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna har förbättrats men att de ännu inte är helt ändamålsenliga. Baserat på de fel som upptäcktes vid efterhandskontrollerna beslutade institutet 2014 att återkräva totalt 5 75  593 euro, vilket motsvarar 3 % av de granskade bidragen från 2012.

Väsentliga fel avseende upphandling

| 11. | Betalningar på omkring 6 65  000 euro och 1 05  000 euro för två ramkontrakt som hade ingåtts 2010 och 2012 med användning av ett förhandlat förfarande gjordes under 2013. Revisionen visade att användningen av ett förhandlat förfarande inte var motiverad och de resulterande betalningarna är därför oriktiga. |
| --- | --- |

11.

Betalningar på omkring 6 65  000 euro och 1 05  000 euro för två ramkontrakt som hade ingåtts 2010 och 2012 med användning av ett förhandlat förfarande gjordes under 2013. Revisionen visade att användningen av ett förhandlat förfarande inte var motiverad och de resulterande betalningarna är därför oriktiga.

| 12. | Den kombinerade felprocenten för de förhållanden som förklaras i punkterna 9–11 ligger mellan 2 och 3 % av de totala utgifterna 2013. |
| --- | --- |

12.

Den kombinerade felprocenten för de förhållanden som förklaras i punkterna 9–11 ligger mellan 2 och 3 % av de totala utgifterna 2013.

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 13. | Revisionsrätten anser att med undantag för de möjliga effekterna av de förhållanden som beskrivs i grunden för ett uttalande med reservation (se punkterna 9–12) är de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten anser att med undantag för de möjliga effekterna av de förhållanden som beskrivs i grunden för ett uttalande med reservation (se punkterna 9–12) är de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

| 14. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

14.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 15. | I ramöverenskommelserna om bidrag med de tre kunskaps- och innovationsgrupperna anges att institutets finansiella bidrag får täcka upp till 25 % av kunskaps- och innovationsgruppernas totala utgifter under de första fyra åren, från den 1 januari 2010 till och med december 2013. Enligt de uppgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna har rapporterat respekterade alla tre kunskaps- och innovationsgrupperna detta tak. Eftersom uppgifterna inte kommer att granskas förrän 2015 finns det dock inga ändamålsenliga granskningsbevis för att finansieringen från institutet inte översteg detta tak på 25 %. |
| --- | --- |

15.

I ramöverenskommelserna om bidrag med de tre kunskaps- och innovationsgrupperna anges att institutets finansiella bidrag får täcka upp till 25 % av kunskaps- och innovationsgruppernas totala utgifter under de första fyra åren, från den 1 januari 2010 till och med december 2013. Enligt de uppgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna har rapporterat respekterade alla tre kunskaps- och innovationsgrupperna detta tak. Eftersom uppgifterna inte kommer att granskas förrän 2015 finns det dock inga ändamålsenliga granskningsbevis för att finansieringen från institutet inte översteg detta tak på 25 %.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 97 %, vilket visar att åtagandena generellt sett gjordes i tid. Budgetgenomförandet var dock lågt och uppgick till 74 % av EU-bidragen för avdelning I (personalutgifter), vilket främst beror på den höga personalomsättningen och på att förordningarna om lönejusteringar ännu inte hade antagits. |
| --- | --- |

16.

Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 97 %, vilket visar att åtagandena generellt sett gjordes i tid. Budgetgenomförandet var dock lågt och uppgick till 74 % av EU-bidragen för avdelning I (personalutgifter), vilket främst beror på den höga personalomsättningen och på att förordningarna om lönejusteringar ännu inte hade antagits.

| 17. | Institutet förde över gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) på 1 93  420 euro (24 %). Överföringarna gällde främst fakturor som ännu inte inkommit och pågående it-projekt. Institutet genomförde inte 91  918 euro (29 %) av de gjorda åtaganden som hade förts över från 2012 till 2013 inom denna avdelning, vilket främst berodde på att kostnaderna för ett styrelsemöte hade överskattats. |
| --- | --- |

17.

Institutet förde över gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) på 1 93  420 euro (24 %). Överföringarna gällde främst fakturor som ännu inte inkommit och pågående it-projekt. Institutet genomförde inte 91  918 euro (29 %) av de gjorda åtaganden som hade förts över från 2012 till 2013 inom denna avdelning, vilket främst berodde på att kostnaderna för ett styrelsemöte hade överskattats.

| 18. | Institutet hade budgeterat 3 4 0 78  025 euro inom avdelning III (driftsutgifter) för kunskaps- och innovationsgruppernas bidrag. Det relativt låga genomförandet på 82 % beror på att grupperna inte helt hade utnyttjat den tillgängliga finansieringen för verksamheter 2012 (bidrag 2012). |
| --- | --- |

18.

Institutet hade budgeterat 3 4 0 78  025 euro inom avdelning III (driftsutgifter) för kunskaps- och innovationsgruppernas bidrag. Det relativt låga genomförandet på 82 % beror på att grupperna inte helt hade utnyttjat den tillgängliga finansieringen för verksamheter 2012 (bidrag 2012).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 97, 9.4.2008, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Under 2012 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag med 11,3 miljoner euro (verksamhet 2010) och 48,6 miljoner euro (verksamhet 2011).
  Alla bidragstransaktioner granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet gjorde stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 80 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades ursprungligen bara av institutet när särskilda risker hade identifierats.
  Revisionsrätten konstaterade emellertid att kvaliteten på revisionsintygen i flera fall är otillräcklig (1). För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet införde institutet i slutet av 2012 kompletterande efterhandskontroller av bidrag för verksamhet under 2011. Kontrollerna utfördes av oberoende revisionsfirmor som institutet har kontrakt med och bedöms vara tillförlitliga. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna inte är helt ändamålsenliga. Institutet har dock återvunnit de oriktiga betalningar som påträffats och procentsatsen för kvarstående fel avseende bidragstransaktioner 2011 är inte väsentlig.
  Det har ännu inte gjorts några efterhandskontroller av de transaktioner som avser bidrag för verksamhet under 2010 (11,3 miljoner euro). På grund av den begränsade säkerhet som kan hämtas från förhandskontrollerna finns det ingen rimlig säkerhet om dessa transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis om lagligheten och korrektheten i de granskade bidragstransaktioner som gällde verksamheten under 2010. | Har genomförts |
| 2012 | Utöver det förhållande som beskrivs i punkterna 9–13 var budgetarna för bidragsöverenskommelser som undertecknades 2010 och 2011, och ledde till betalningar under 2012, inte tillräckligt specifika. Det fanns ingen koppling mellan de medel som hade godkänts och den verksamhet som skulle genomföras. Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) och hade inga regler för den upphandling av varor och tjänster som kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner gjorde.
  Institutet gjorde också tekniska kontroller av alla finansierade projekt som en del av förhandskontrollerna. Det saknades dock kvantifierade mål vilket gjorde det svårare att ändamålsenligt bedöma projektens verksamhet och resultat. I affärsplanerna angavs inte närmare vilka verksamheter som skulle genomföras och det angavs inte heller tydliga milstolpar, förväntat resultat från varje verksamhet eller kvalitetskriterier.
  Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden som fördes över från 2011 på omkring 22 miljoner euro förföll omkring 10 miljoner euro (45 %) under 2012. Den höga andelen förfallna anslag beror i första hand på att stödmottagarna inom 2011 års bidragsöverenskommelser begärde ersättning för lägre kostnader än beräknat (9,2 miljoner euro eller 92 % av de förfallna överföringarna). | Pågår |
| 2011 | Bidragsöverenskommelser som ledde till betalningar 2011 undertecknades systematiskt av Europeiska kommissionen (generaldirektoratet för utbildning och kultur) och av institutet efter det att merparten av verksamheten redan hade genomförts. Mellan september och december 2011 gjorde institutet slutbetalningar (2) på 4,2 miljoner euro för tre bidragsöverenskommelser som undertecknades långt efter det att verksamheten hade påbörjats (3). Detta är ett problem när det gäller en sund ekonomisk förvaltning. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Under 2012 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag med 11,3 miljoner euro (verksamhet 2010) och 48,6 miljoner euro (verksamhet 2011).

Alla bidragstransaktioner granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet gjorde stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 80 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades ursprungligen bara av institutet när särskilda risker hade identifierats.

Revisionsrätten konstaterade emellertid att kvaliteten på revisionsintygen i flera fall är otillräcklig (1). För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet införde institutet i slutet av 2012 kompletterande efterhandskontroller av bidrag för verksamhet under 2011. Kontrollerna utfördes av oberoende revisionsfirmor som institutet har kontrakt med och bedöms vara tillförlitliga. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna inte är helt ändamålsenliga. Institutet har dock återvunnit de oriktiga betalningar som påträffats och procentsatsen för kvarstående fel avseende bidragstransaktioner 2011 är inte väsentlig.

Det har ännu inte gjorts några efterhandskontroller av de transaktioner som avser bidrag för verksamhet under 2010 (11,3 miljoner euro). På grund av den begränsade säkerhet som kan hämtas från förhandskontrollerna finns det ingen rimlig säkerhet om dessa transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis om lagligheten och korrektheten i de granskade bidragstransaktioner som gällde verksamheten under 2010.

Har genomförts

2012

Utöver det förhållande som beskrivs i punkterna 9–13 var budgetarna för bidragsöverenskommelser som undertecknades 2010 och 2011, och ledde till betalningar under 2012, inte tillräckligt specifika. Det fanns ingen koppling mellan de medel som hade godkänts och den verksamhet som skulle genomföras. Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) och hade inga regler för den upphandling av varor och tjänster som kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner gjorde.

Institutet gjorde också tekniska kontroller av alla finansierade projekt som en del av förhandskontrollerna. Det saknades dock kvantifierade mål vilket gjorde det svårare att ändamålsenligt bedöma projektens verksamhet och resultat. I affärsplanerna angavs inte närmare vilka verksamheter som skulle genomföras och det angavs inte heller tydliga milstolpar, förväntat resultat från varje verksamhet eller kvalitetskriterier.

Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden som fördes över från 2011 på omkring 22 miljoner euro förföll omkring 10 miljoner euro (45 %) under 2012. Den höga andelen förfallna anslag beror i första hand på att stödmottagarna inom 2011 års bidragsöverenskommelser begärde ersättning för lägre kostnader än beräknat (9,2 miljoner euro eller 92 % av de förfallna överföringarna).

Pågår

2011

Bidragsöverenskommelser som ledde till betalningar 2011 undertecknades systematiskt av Europeiska kommissionen (generaldirektoratet för utbildning och kultur) och av institutet efter det att merparten av verksamheten redan hade genomförts. Mellan september och december 2011 gjorde institutet slutbetalningar (2) på 4,2 miljoner euro för tre bidragsöverenskommelser som undertecknades långt efter det att verksamheten hade påbörjats (3). Detta är ett problem när det gäller en sund ekonomisk förvaltning.

Har genomförts

---

(1)  Till exempel framgick inte alltid av revisionsintygen vilket ersättningsanspråk som hade kontrollerats. Alla kostnadskategorier behövde inte granskas tillräckligt noggrant (till exempel kontrollerades inte sådana faktiska indirekta kostnader som kan redovisas utan gränsvärde mot styrkande originalhandlingar). Det gjordes ingen heltäckande kontroll av risken för dubbel finansiering av utrustning som redovisades som kostnad. De flesta revisionsintygen angav inte vilka kostnader som omfattades av kontrollen och det fanns ingen gemensam metod för att identifiera det övergripande felet i ersättningsanspråken.

(2)  Förskottsbetalningar hade gjorts av Europeiska kommissionen.

(3)  I ett fall undertecknades kontraktet 14 dagar innan den 13 månader långa genomförandeperioden var över.

---

BILAGA II

Europeiska institutet för innovation och teknik (Budapest)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 173 i EUF-fördraget) | Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.
  För detta ändamål ska deras insatser, i överensstämmelse med ett system av öppna och konkurrensutsatta marknader, inriktas på att






  — | påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 173 i EUF-fördraget)

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.

För detta ändamål ska deras insatser, i överensstämmelse med ett system av öppna och konkurrensutsatta marknader, inriktas på att

—

påskynda industrins anpassning till strukturförändringar,

| — | främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela unionen, särskilt i fråga om små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela unionen, särskilt i fråga om små och medelstora företag,

| — | främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag, |
| --- | --- |

—

främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag,

| — | främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling.

Institutets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008)

Mål

Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och gemenskapens innovationsförmåga. Institutet ska göra detta genom att främja och bedriva integrerad högre utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet av högsta standard.

Uppgifter

För att uppnå sitt mål ska institutet göra följande:

| a) | Identifiera sina prioriteringsområden. |
| --- | --- |

a)

Identifiera sina prioriteringsområden.

| b) | Skapa ökad medvetenhet bland potentiella partnerorganisationer och främja deras medverkan i sin verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Skapa ökad medvetenhet bland potentiella partnerorganisationer och främja deras medverkan i sin verksamhet.

| c) | Välja ut och utse kunskaps- och innovationsgrupper på de prioriterade områdena, och genom avtal fastställa deras rättigheter och skyldigheter, stödja grupperna på lämpligt sätt, vidta lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, löpande övervaka och regelbundet utvärdera deras verksamhet samt säkerställa lämplig samordning mellan dem. |
| --- | --- |

c)

Välja ut och utse kunskaps- och innovationsgrupper på de prioriterade områdena, och genom avtal fastställa deras rättigheter och skyldigheter, stödja grupperna på lämpligt sätt, vidta lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, löpande övervaka och regelbundet utvärdera deras verksamhet samt säkerställa lämplig samordning mellan dem.

| d) | Anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet.

| e) | Främja erkännande i medlemsstaterna av utbildningsbevis som utfärdats av högre utbildningsanstalter som är partnerorganisationer och som får betecknas som institutets utbildningsbevis. |
| --- | --- |

e)

Främja erkännande i medlemsstaterna av utbildningsbevis som utfärdats av högre utbildningsanstalter som är partnerorganisationer och som får betecknas som institutets utbildningsbevis.

| f) | Arbeta för att sprida god praxis för integrering av kunskapstriangeln i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur. |
| --- | --- |

f)

Arbeta för att sprida god praxis för integrering av kunskapstriangeln i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur.

| g) | Sträva efter att bli ett organ i världsklass för högsta kvalitet inom högre utbildning, forskning och innovation. |
| --- | --- |

g)

Sträva efter att bli ett organ i världsklass för högsta kvalitet inom högre utbildning, forskning och innovation.

| h) | Sörja för komplementaritet och synergi mellan institutets verksamhet och andra gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

h)

Sörja för komplementaritet och synergi mellan institutets verksamhet och andra gemenskapsprogram.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Institutets styrelse ska bestå av 18 utnämnda ledamöter, med balans mellan dem som har erfarenhet från näringslivet, högre utbildning/forskning, och fyra företrädande ledamöter som föreslås av kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). Europeiska kommissionen är observatör.

Uppgifter

Styrelsen ansvarar för styrning av institutets verksamhet, för att välja, utse och utvärdera KI-grupperna samt för övriga strategiska beslut.

Verkställande kommitté

Sammansättning

Det verkställande utskottet ska bestå av fem styrelseledamöter, inbegripet styrelsens ordförande och vice ordförande. Styrelsens ordförande ska också fungera som ordförande i det verkställande utskottet.

Uppgifter

Det verkställande utskottet ska utöva tillsyn över institutets verksamhet och fatta nödvändiga beslut mellan styrelsens sammanträden.

Direktör

Utses av och är redovisningsskyldig inför styrelsen när det gäller den administrativa och ekonomiska förvaltningen av institutet.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

142,20 miljoner euro för åtagandebemyndiganden och 98,76 miljoner euro för betalningsbemyndiganden.

Personalstyrka den 31 december 2013

Tjänster i tjänsteförteckningen: 58 (52)

Tillsatta tjänster: 41 (47)

Övriga tjänster: 0 (0)

Personalstyrka totalt: 41 (47) varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 25 (26) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 25 (26)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 16 (21) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 16 (21)

Produkter och tjänster 2013

| — | Institutet anordnade fyra Forum-möten med KI-grupperna (en plattform som inrättats för att etablera en regelbunden dialog mellan institutets direktör och direktörerna för KI-grupperna) och en workshop under våren med KI-grupperna och institutets styrelse. |
| --- | --- |

—

Institutet anordnade fyra Forum-möten med KI-grupperna (en plattform som inrättats för att etablera en regelbunden dialog mellan institutets direktör och direktörerna för KI-grupperna) och en workshop under våren med KI-grupperna och institutets styrelse.

| — | Styrelsen beslutade den 5 december 2013 att för 2014 anslå en budget på totalt 180 miljoner euro till finansieringen av de tre KI-gruppernas mervärdesaktiviteter efter att ha genomfört en process med konkurrensbaserad finansiering motsvarande 36 % av den samlade budgeten. Styrelsen beslutade även att skjuta upp ett ytterligare budgetanslag till KI-grupperna på 40 miljoner euro för 2014 som ska fördelas separat och delas upp lika utifrån, bland annat, uppföljningen av strategiska rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Styrelsen beslutade den 5 december 2013 att för 2014 anslå en budget på totalt 180 miljoner euro till finansieringen av de tre KI-gruppernas mervärdesaktiviteter efter att ha genomfört en process med konkurrensbaserad finansiering motsvarande 36 % av den samlade budgeten. Styrelsen beslutade även att skjuta upp ett ytterligare budgetanslag till KI-grupperna på 40 miljoner euro för 2014 som ska fördelas separat och delas upp lika utifrån, bland annat, uppföljningen av strategiska rekommendationer.

| — | De tre KI-grupperna förvaltade under 2013 en total budget på 12 5 6 15  015 euro för institutets finansiering av KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och en budget på 75 0 5 35  096 euro för annan finansiering än från institutet av mervärdesaktiviteter och kompletterande verksamhet. |
| --- | --- |

—

De tre KI-grupperna förvaltade under 2013 en total budget på 12 5 6 15  015 euro för institutets finansiering av KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och en budget på 75 0 5 35  096 euro för annan finansiering än från institutet av mervärdesaktiviteter och kompletterande verksamhet.

| — | Det totala antalet parter som deltog i de tre KI-grupperna under 2013 var som mest 487 organisationer: Climate (187), ICT Labs (105) och InnoEnergy (195). |
| --- | --- |

—

Det totala antalet parter som deltog i de tre KI-grupperna under 2013 var som mest 487 organisationer: Climate (187), ICT Labs (105) och InnoEnergy (195).

| — | Under 2013 gav KI-grupperna institutet sex konsoliderade centrala resultatindikatorer med tillhörande styrkande underlag för 2012. Dessa bedömdes och godkändes av institutet som en del av bedömningen av KI-gruppernas tidigare resultat inför processen med konkurrensbaserad finansiering för anslagen 2014. KI-grupperna gav även institutet uppskattningar av sina centrala resultatindikatorer för 2013. |
| --- | --- |

—

Under 2013 gav KI-grupperna institutet sex konsoliderade centrala resultatindikatorer med tillhörande styrkande underlag för 2012. Dessa bedömdes och godkändes av institutet som en del av bedömningen av KI-gruppernas tidigare resultat inför processen med konkurrensbaserad finansiering för anslagen 2014. KI-grupperna gav även institutet uppskattningar av sina centrala resultatindikatorer för 2013.

| — | Konferensen Fostering Innovation and Strengthening Synergies within the EU (att främja innovation och förbättra synergier inom EU) anordnades i Dublin på Irland den 29 och 30 april 2013 under ledning av det irländska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

—

Konferensen Fostering Innovation and Strengthening Synergies within the EU (att främja innovation och förbättra synergier inom EU) anordnades i Dublin på Irland den 29 och 30 april 2013 under ledning av det irländska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd.

| — | Studien Analysis of Synergies fostered by the EIT in the EU Innovation Landscape (analys av synergier i EU:s innovationslandskap som främjats av institutet) publicerades. |
| --- | --- |

—

Studien Analysis of Synergies fostered by the EIT in the EU Innovation Landscape (analys av synergier i EU:s innovationslandskap som främjats av institutet) publicerades.

| — | Rundabordskonferens med företagare om ämnet Matching Entrepreneurship with Venture Capital (att sammanföra företagande och riskkapital) anordnades mellan den 11 och 13 juli i Grundlsee, Österrike. |
| --- | --- |

—

Rundabordskonferens med företagare om ämnet Matching Entrepreneurship with Venture Capital (att sammanföra företagande och riskkapital) anordnades mellan den 11 och 13 juli i Grundlsee, Österrike.

| — | Lansering av nätverket EIT alumni, där personer som utbildats av institutet ingår, den 11 november i Budapest i Ungern. |
| --- | --- |

—

Lansering av nätverket EIT alumni, där personer som utbildats av institutet ingår, den 11 november i Budapest i Ungern.

| — | Utmärkelserna EIT Award 2013 med tre vinnare i företagsklassen (Venture) och tre vinnare i den nya klassen CH.A.N.G.E. Utmärkelserna delades ut den 12 november i Budapest, Ungern. |
| --- | --- |

—

Utmärkelserna EIT Award 2013 med tre vinnare i företagsklassen (Venture) och tre vinnare i den nya klassen CH.A.N.G.E. Utmärkelserna delades ut den 12 november i Budapest, Ungern.

| — | Spridning av ett större antal goda resultat av KI-gruppernas verksamheter. |
| --- | --- |

—

Spridning av ett större antal goda resultat av KI-gruppernas verksamheter.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 9. | Vi välkomnar revisionsrättens erkännande angående institutets stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller och ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Vi kommer att göra ansträngningar för att ytterligare förbättra instruktionerna till de granskande revisorerna med målet att åtgärda de brister som revisionsrätten uppdagat och höja nivån av säkerhet när det gäller revisionsintygen. |
| --- | --- |

9.

Vi välkomnar revisionsrättens erkännande angående institutets stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller och ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Vi kommer att göra ansträngningar för att ytterligare förbättra instruktionerna till de granskande revisorerna med målet att åtgärda de brister som revisionsrätten uppdagat och höja nivån av säkerhet när det gäller revisionsintygen.

| 10. | I enlighet med institutets revisionsstrategi, som bygger på efterhandskontroller, väljs de kunskaps- och innovationsgrupper som ska granskas i första hand utifrån en riskbedömning för bästa möjliga utnyttjande av de begränsade resurser institutet förfogar över. För att erhålla en representativ felprocent tillämpar dock institutet även en slumpbaserad urvalsmetod för en del av urvalet. Detta garanterar en mer balanserad täckning av kunskaps- och innovationsgrupperna under den tid som ramöverenskommelsen om bidrag gäller. Som revisionsrätten konstaterar låg den totala felprocenten för 2012 års bidragstransaktioner på 3 procent av de granskade bidragen, medan andelen identifierade fel i det slumpmässiga urvalet låg på endast 1,37 procent. Felandelen för urvalet som tagits fram genom riskbedömning, på 3,29 procent, är per definition icke-representativ för den samlade populationen. Eftersom den representativa felprocenten (1,37 procent) ligger under väsentlighetsgränsen på 2 procent rapporterade vi inte detta i den årliga verksamhetsberättelsen och betraktar bidragsöverenskommelserna för 2012 som fria från väsentliga felaktigheter. |
| --- | --- |

10.

I enlighet med institutets revisionsstrategi, som bygger på efterhandskontroller, väljs de kunskaps- och innovationsgrupper som ska granskas i första hand utifrån en riskbedömning för bästa möjliga utnyttjande av de begränsade resurser institutet förfogar över. För att erhålla en representativ felprocent tillämpar dock institutet även en slumpbaserad urvalsmetod för en del av urvalet. Detta garanterar en mer balanserad täckning av kunskaps- och innovationsgrupperna under den tid som ramöverenskommelsen om bidrag gäller. Som revisionsrätten konstaterar låg den totala felprocenten för 2012 års bidragstransaktioner på 3 procent av de granskade bidragen, medan andelen identifierade fel i det slumpmässiga urvalet låg på endast 1,37 procent. Felandelen för urvalet som tagits fram genom riskbedömning, på 3,29 procent, är per definition icke-representativ för den samlade populationen. Eftersom den representativa felprocenten (1,37 procent) ligger under väsentlighetsgränsen på 2 procent rapporterade vi inte detta i den årliga verksamhetsberättelsen och betraktar bidragsöverenskommelserna för 2012 som fria från väsentliga felaktigheter.

| 11. | Vi har antagit en proaktiv hållning för att vidta omedelbara förbättringsåtgärder på området upphandling. Följande åtgärder har vidtagits: 1) Omfattande granskning av interna förfaranden, arbetsflöden och mallar för att till fullo uppfylla respektive regelverk för offentlig upphandling, med särskilt fokus på en sund planering och värdering av behov. 2) För att säkerställa tillgång till nödvändiga tjänster har institutet börjat använda de ramavtal från kommissionen som finns tillgängliga och har lanserat upphandlingsförfaranden för tilldelning av nya tjänsteavtal. 3) Institutet har planerat in en rad internutbildningar på området upphandling och åtar sig att vidta förebyggande åtgärder för att undvika förfarandefel på området upphandling i framtiden. |
| --- | --- |

11.

Vi har antagit en proaktiv hållning för att vidta omedelbara förbättringsåtgärder på området upphandling. Följande åtgärder har vidtagits: 1) Omfattande granskning av interna förfaranden, arbetsflöden och mallar för att till fullo uppfylla respektive regelverk för offentlig upphandling, med särskilt fokus på en sund planering och värdering av behov. 2) För att säkerställa tillgång till nödvändiga tjänster har institutet börjat använda de ramavtal från kommissionen som finns tillgängliga och har lanserat upphandlingsförfaranden för tilldelning av nya tjänsteavtal. 3) Institutet har planerat in en rad internutbildningar på området upphandling och åtar sig att vidta förebyggande åtgärder för att undvika förfarandefel på området upphandling i framtiden.

| 12. | Enligt institutets beräkningar och revisionsrättens beräkningsmetod ligger den kombinerade felprocenten för 2013 års utgifter på 2,12 procent. Denna felprocent ligger visserligen inom det område som revisionsrätten rapporterat, men i detta sammanhang är det viktigt att notera att de ekonomiska fel som upptäcktes vid granskning av bidrag (dvs. den representativa felandelen på 1,37 procent) med god marginal understiger väsentlighetsgränsen på 2 procent. Institutet vidtar dessutom åtgärder för att förbättra sina interna procedurer och undvika upphandlingsrelaterade förfarandefel i framtiden. |
| --- | --- |

12.

Enligt institutets beräkningar och revisionsrättens beräkningsmetod ligger den kombinerade felprocenten för 2013 års utgifter på 2,12 procent. Denna felprocent ligger visserligen inom det område som revisionsrätten rapporterat, men i detta sammanhang är det viktigt att notera att de ekonomiska fel som upptäcktes vid granskning av bidrag (dvs. den representativa felandelen på 1,37 procent) med god marginal understiger väsentlighetsgränsen på 2 procent. Institutet vidtar dessutom åtgärder för att förbättra sina interna procedurer och undvika upphandlingsrelaterade förfarandefel i framtiden.

| 15. | Under första kvartalet 2015 kommer institutet att ha tillgång till revisionsintyg för kostnader som rör kompletterande verksamhet för kunskaps- och innovationsgrupperna. I samband med det kommer kontroller att göras under första halvåret 2015 med hjälp av de slutliga siffrorna, för att säkerställa att 25-procentstaket som fastställs i ramöverenskommelserna respekteras. Om taket för mervärdesaktiviteter på 25 procent överskrids kommer den överskridande delen att återkrävas från kunskaps- och innovationsgrupperna i enlighet med ramöverenskommelsen. De medel som kan komma att återkrävas bokförs i institutets årsredovisning för budgetåret 2014. |
| --- | --- |

15.

Under första kvartalet 2015 kommer institutet att ha tillgång till revisionsintyg för kostnader som rör kompletterande verksamhet för kunskaps- och innovationsgrupperna. I samband med det kommer kontroller att göras under första halvåret 2015 med hjälp av de slutliga siffrorna, för att säkerställa att 25-procentstaket som fastställs i ramöverenskommelserna respekteras. Om taket för mervärdesaktiviteter på 25 procent överskrids kommer den överskridande delen att återkrävas från kunskaps- och innovationsgrupperna i enlighet med ramöverenskommelsen. De medel som kan komma att återkrävas bokförs i institutets årsredovisning för budgetåret 2014.

| 16. | Vi välkomnar revisionsrättens erkännande av budgetgenomförandet. Den totala genomförandegraden för åtagandebemyndiganden under Avdelning I (personalutgifter) uppgick till 84 procent. Som revisionsrätten konstaterar var genomförandegraden för EU-bidrag visserligen 74 procent, men det är också viktigt att poängtera att genomförandegraden för bidragsdelen från värdmedlemsstaten uppgick till 100 procent. När det gäller de delar av personalutgiftsbudgeten som inte genomfördes berodde detta främst på den höga personalomsättningen och på att anslagen som öronmärkts för lönejusteringar för åren 2011 och 2012 inte fick användas för betalning före årets slut enligt en dom från EU-domstolen. |
| --- | --- |

16.

Vi välkomnar revisionsrättens erkännande av budgetgenomförandet. Den totala genomförandegraden för åtagandebemyndiganden under Avdelning I (personalutgifter) uppgick till 84 procent. Som revisionsrätten konstaterar var genomförandegraden för EU-bidrag visserligen 74 procent, men det är också viktigt att poängtera att genomförandegraden för bidragsdelen från värdmedlemsstaten uppgick till 100 procent. När det gäller de delar av personalutgiftsbudgeten som inte genomfördes berodde detta främst på den höga personalomsättningen och på att anslagen som öronmärkts för lönejusteringar för åren 2011 och 2012 inte fick användas för betalning före årets slut enligt en dom från EU-domstolen.

| 17. | Vi bekräftar revisionsrättens iakttagelser om överförda åtaganden inom Avdelning II (administrativa utgifter). De delar av budgeten som inte genomfördes och fördes över från 2012 till 2013 inom denna avdelning hade till stor del sin förklaring i övervärderade kostnader för ett styrelsemöte i december 2012, där de faktiska kostnaderna visade sig vara lägre än beräknat. |
| --- | --- |

17.

Vi bekräftar revisionsrättens iakttagelser om överförda åtaganden inom Avdelning II (administrativa utgifter). De delar av budgeten som inte genomfördes och fördes över från 2012 till 2013 inom denna avdelning hade till stor del sin förklaring i övervärderade kostnader för ett styrelsemöte i december 2012, där de faktiska kostnaderna visade sig vara lägre än beräknat.

| 18. | Vi bekräftar revisionsrättens kommentar om genomförandet av åtaganden avseende kunskaps- och innovationsgruppernas bidrag för 2012, som överfördes från 2012 till 2013. |
| --- | --- |

18.

Vi bekräftar revisionsrättens kommentar om genomförandet av åtaganden avseende kunskaps- och innovationsgruppernas bidrag för 2012, som överfördes från 2012 till 2013.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/193 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/193

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2013, med myndighetens svar

(2014/C 442/22)

INLEDNING

| 1. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 11. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

11.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 214, 24.8.1993, s. 1 och EUT L 136, 30.4.2004, s. 1. I enlighet med den senare förordningen ändrades myndighetens ursprungliga namn (gäller ej svenska).

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns ett behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Ledamöterna i uttagningskommittén fyllde inte alltid i en intresseförklaring eller så gjorde de inte det i tid, och det fanns inga bevis för att man hade vidtagit åtgärder för att ta itu med de problem som dessa förklaringar gav upphov till. Dokumentationen av uttagningskommitténs arbete var ibland otillräcklig och det finns inget underlag som visar hur reservlistan över sökande fastställdes och inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna hade fastställts före provtillfällena. | Har genomförts |
| 2012 | Myndigheten tillämpar olika principer för redovisningen av inkomster från avgifter och av de tillhörande utgifterna. Inkomsterna från ansökningsavgifter redovisas linjärt över en fastställd tidsperiod. Utgifterna för de behöriga nationella myndigheternas utvärderingar av ansökningar redovisas däremot som upplupna när en specifik milstolpe i processen nås. Detta strider mot periodiseringsprincipen. | Har genomförts |
| 2012 | Myndigheten har ännu inte godkänt sitt redovisningssystem när det gäller immateriella anläggningstillgångar. Med tanke på de stora investeringar som gjorts i IKT-utveckling (1) är detta en central del av hela redovisningssystemet. | Har genomförts |
| 2012 | För 2011 och 2012 vägrade rådet betala ut löneökningar till de EU-anställda. Kommissionen överklagade detta beslut till domstolen som ännu inte har fattat beslut i frågan. Eftersom myndigheten ligger i London kommer dessa löneökningar att betalas ut i brittiska pund medan myndighetens räkenskaper upprättas i euro. På grund av växelkursfluktuationerna under den aktuella perioden kan en eventuell betalning av retroaktiva löner till personalen leda till att myndigheten gör en växelkursförlust på uppskattningsvis 2,9 miljoner euro. Myndigheten har tagit med detta belopp i beräkningen av sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet, vilket leder till att de medel som ska betalas tillbaka till kommissionen är för lågt redovisade med samma belopp (2). | e.t. |
| 2012 | Under 2012 ingick myndigheten ramkontrakt i så kallad kaskadform för leverans av tjänster (3). Upphandlingsförfarandet uppvisade några oriktigheter som gällde principen om öppenhet. | e.t. |
| 2012 | Utöver det utbildningstillägg som anges i tjänsteföreskrifterna (4)betalar myndigheten utbildningsbidrag direkt till skolorna för personal vars barn går i en primär- eller sekundärskola utan att det finns kontrakt med skolorna. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 3 89  000 euro. Dessa utgifter omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är oriktiga. | Pågår (5) |
| 2012 | Myndighetens budgetgenomförande under 2012 var tillfredsställande när det gäller avdelning I och III. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög under avdelning II, 27 %, men detta hör främst samman med myndighetens planerade flytt till nya lokaler under 2014 (4 2 05  000 euro) och utvecklingen av IKT-system (1 5 96  000 euro). Utvecklingen av IKT-system är visserligen flerårig till sin karaktär vilket delvis motiverar överföringen, men det gjordes en stor omorganisation av myndighetens IKT-enhet under 2012 och ett antal projekt som var planerade till 2012 försenades. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att det fanns ett behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Ledamöterna i uttagningskommittén fyllde inte alltid i en intresseförklaring eller så gjorde de inte det i tid, och det fanns inga bevis för att man hade vidtagit åtgärder för att ta itu med de problem som dessa förklaringar gav upphov till. Dokumentationen av uttagningskommitténs arbete var ibland otillräcklig och det finns inget underlag som visar hur reservlistan över sökande fastställdes och inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna hade fastställts före provtillfällena.

Har genomförts

2012

Myndigheten tillämpar olika principer för redovisningen av inkomster från avgifter och av de tillhörande utgifterna. Inkomsterna från ansökningsavgifter redovisas linjärt över en fastställd tidsperiod. Utgifterna för de behöriga nationella myndigheternas utvärderingar av ansökningar redovisas däremot som upplupna när en specifik milstolpe i processen nås. Detta strider mot periodiseringsprincipen.

Har genomförts

2012

Myndigheten har ännu inte godkänt sitt redovisningssystem när det gäller immateriella anläggningstillgångar. Med tanke på de stora investeringar som gjorts i IKT-utveckling (1) är detta en central del av hela redovisningssystemet.

Har genomförts

2012

För 2011 och 2012 vägrade rådet betala ut löneökningar till de EU-anställda. Kommissionen överklagade detta beslut till domstolen som ännu inte har fattat beslut i frågan. Eftersom myndigheten ligger i London kommer dessa löneökningar att betalas ut i brittiska pund medan myndighetens räkenskaper upprättas i euro. På grund av växelkursfluktuationerna under den aktuella perioden kan en eventuell betalning av retroaktiva löner till personalen leda till att myndigheten gör en växelkursförlust på uppskattningsvis 2,9 miljoner euro. Myndigheten har tagit med detta belopp i beräkningen av sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet, vilket leder till att de medel som ska betalas tillbaka till kommissionen är för lågt redovisade med samma belopp (2).

e.t.

2012

Under 2012 ingick myndigheten ramkontrakt i så kallad kaskadform för leverans av tjänster (3). Upphandlingsförfarandet uppvisade några oriktigheter som gällde principen om öppenhet.

e.t.

2012

Utöver det utbildningstillägg som anges i tjänsteföreskrifterna (4)betalar myndigheten utbildningsbidrag direkt till skolorna för personal vars barn går i en primär- eller sekundärskola utan att det finns kontrakt med skolorna. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 3 89  000 euro. Dessa utgifter omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är oriktiga.

Pågår (5)

2012

Myndighetens budgetgenomförande under 2012 var tillfredsställande när det gäller avdelning I och III. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög under avdelning II, 27 %, men detta hör främst samman med myndighetens planerade flytt till nya lokaler under 2014 (4 2 05  000 euro) och utvecklingen av IKT-system (1 5 96  000 euro). Utvecklingen av IKT-system är visserligen flerårig till sin karaktär vilket delvis motiverar överföringen, men det gjordes en stor omorganisation av myndighetens IKT-enhet under 2012 och ett antal projekt som var planerade till 2012 försenades.

e.t.

---

(1)  Investeringarna i IKT-utveckling uppgick till 1 1 6 25  000 euro under 2012.

(2)  Myndigheten följde här kommissionens instruktioner från december 2012, som emellertid förtydligades i juni 2013.

(3)  Fram till den 31 december 2012 hade det gjorts budgetåtaganden för totalt 1 3 4 75  000 euro för specifika kontrakt inom dessa ramkontrakt, och det hade gjorts betalningar på 4 6 90  000 euro.

(4)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

(5)  Ett nytt förfarande förbereddes under 2013 och kommer att träda i kraft 2014.

---

BILAGA II

Europeiska läkemedelsmyndigheten (London)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | Informationsinsamling

  En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.
  Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004) | Mål







  — | Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till myndighetens förfogande av medlemsstaternas myndigheter för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

Informationsinsamling

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004)

Mål

—

Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till myndighetens förfogande av medlemsstaternas myndigheter för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

| — | Ge medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

Uppgifter

| — | Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

—

Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning.

| — | Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning). |
| --- | --- |

—

Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning).

| — | Ge rådgivning i fråga om maximalt tillåtna resthalter av veterinärmedicinska läkemedel som kan godtas i livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

—

Ge rådgivning i fråga om maximalt tillåtna resthalter av veterinärmedicinska läkemedel som kan godtas i livsmedel av animaliskt ursprung.

| — | Samordna kontrollen av hur principerna om god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed efterlevs. |
| --- | --- |

—

Samordna kontrollen av hur principerna om god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed efterlevs.

| — | Registrera de godkännanden för försäljning av läkemedel som beviljats. |
| --- | --- |

—

Registrera de godkännanden för försäljning av läkemedel som beviljats.

Organisation

Kommittén för humanläkemedel (CHMP) har ansvaret för att utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som rör humanläkemedel. Kommittén består av en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, en ledamot och en suppleant som utses av Island och Norge samt upp till fem adjungerade ledamöter.

Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (CVMP) har ansvaret för att utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som rör veterinärmedicinska läkemedel. Kommittén består av en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, Island och Norge samt upp till fem adjungerade ledamöter.

Kommittén för särläkemedel (COMP) har ansvaret för att kontrollera ansökningar från personer eller företag om att få ett läkemedel klassificerat som särläkemedel. Kommittén består av en ledamot från varje medlemsstat, tre ledamöter som utses av Europeiska kommissionen för att företräda patientföreningar, tre ledamöter som utses av Europeiska kommissionen på rekommendation av myndigheten, en ledamot som utses av Island, en som utses av Liechtenstein och en som utses av Norge samt en företrädare för Europeiska kommissionen.

Kommittén för växtbaserade läkemedel (HMPC) har ansvaret för att utarbeta myndighetens yttranden om växtbaserade läkemedel. Kommittén består av en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, Island och Norge samt upp till fem adjungerade ledamöter.

Pediatriska kommittén (PDCO) har ansvaret för att bedöma innehållet i ansökningar om pediatriska prövningsprogram, med eller utan begäran om uppskov och eller delvisa undantag, för att ändra tidigare överenskomna pediatriska prövningsprogram, för produktspecifika undantag och för kontroll av efterlevnad. Kommittén består av fem ledamöter från kommittén för humanläkemedel och deras fem suppleanter, en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat som inte företräds av de fem ovan, och sex ledamöter och suppleanter som utses av Europeiska kommissionen och företräder sjukvårdpersonal och patientgrupper.

Kommittén för avancerad terapi (CAT) har ansvaret för att bedöma kvalitet, säkerhet och effektivitet när det gäller läkemedel för avancerad terapi och för att följa den vetenskapliga utvecklingen på området. Kommittén består av fem ledamöter från kommittén för humanläkemedel och deras fem suppleanter, en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat som inte företräds av de fem ovan, och fyra ledamöter och fyra suppleanter som utses av Europeiska kommissionen och företräder sjukvårdpersonal och patientgrupper.

Kommittén för säkerhetsövervakning och riskbedömning av läkemedel (PRAC) har ansvaret för att bedöma och övervaka säkerhetsaspekter när det gäller humanläkemedel. Kommittén består av en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, Island och Norge, sex oberoende vetenskapliga experter som utses av Europeiska kommissionen och två ledamöter och två suppleanter som utses av Europeiska kommissionen och företräder sjukvårdspersonal och patientorganisationer.

Styrelsen består av en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen, två företrädare för Europaparlamentet och två företrädare för patientorganisationer, en företrädare för läkarorganisationer och en företrädare för veterinärorganisationer. Styrelsen antar arbetsprogrammet och den årliga rapporten.

Den verkställande direktören utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighetens internrevisionsfunktion.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

2 51  560(2 22  489) miljoner euro (1); bidrag från unionen: 13,0 % (9,6 %)
   (2).

Personalstyrka den 31 december 2013

611 (590) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 583 (575).

144 (160) övriga anställda (kontraktsanställda, utstationerade nationella experter och inhyrd personal).

Personalstyrka totalt: 727 (735), varav anställda med uppgifter inom verksamheten: 590 (594), administrativa uppgifter: 137 (141).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Humanläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 80 (96). |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 80 (96).

| — | Positiva yttranden: 80 (57). |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 80 (57).

| — | Genomsnittlig tidsåtgång för utvärdering: 200 (188) dagar. |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig tidsåtgång för utvärdering: 200 (188) dagar.

| — | Yttranden efter godkännande: 5  447(5  137). |
| --- | --- |

—

Yttranden efter godkännande: 5  447(5  137).

| — | Säkerhetsövervakning (rapporter om biverkningar av läkemedel, från länder i EES och utanför EES för centraliserade godkännandeförfaranden): 6 79  413(5 22  073) rapporter. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsövervakning (rapporter om biverkningar av läkemedel, från länder i EES och utanför EES för centraliserade godkännandeförfaranden): 6 79  413(5 22  073) rapporter.

| — | Återkommande rapporter om uppdatering av säkerheten: 525 (463). |
| --- | --- |

—

Återkommande rapporter om uppdatering av säkerheten: 525 (463).

| — | Avslutad vetenskaplig rådgivning: 474 (420). |
| --- | --- |

—

Avslutad vetenskaplig rådgivning: 474 (420).

| — | Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 6  293(6  991); avslutade 6  242(6  709). |
| --- | --- |

—

Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 6  293(6  991); avslutade 6  242(6  709).

| — | Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 211 (178) om 225 (218) indikationer. |
| --- | --- |

—

Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 211 (178) om 225 (218) indikationer.

Veterinärläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 23 (13). |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 23 (13).

| — | Ansökningar om varianter: 315 (261). |
| --- | --- |

—

Ansökningar om varianter: 315 (261).

Inspektioner

Inspektioner: 480 (450).

Växtbaserade läkemedel

Monografier över växtbaserade läkemedel: 9 (15).

Förteckning över växtbaserade material eller beredningar eller kombinationer av dessa: 0 (0).

Särläkemedel

| — | Ansökningar: 201 (197). |
| --- | --- |

—

Ansökningar: 201 (197).

| — | Positiva yttranden: 136 (139). |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 136 (139).

Små och medelstora företag

| — | Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 401 (684). |
| --- | --- |

—

Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 401 (684).

| — | Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 336 (316). |
| --- | --- |

—

Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 336 (316).

---

(1)  Detta är den slutliga budgeten och inte det faktiska totalbeloppet i sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet.

(2)  Detta är procentandelen av det budgeterade EU-bidraget (exklusive det särskilda bidraget till sänkta avgifter för särläkemedel och exklusive budgetmyndighetens användning av överskottet från budgetåret n-2) när det gäller den slutliga budgeten.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

Myndigheten har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/201 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/201

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2013, med centrumets svar

(2014/C 442/23)

INLEDNING

| 1. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte att ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte att ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Centrumet inledde ett upphandlingsförfarande för att hyra kopieringsmaskiner under fyra år för högst 1 60  000 euro. Det gjordes stora ändringar av de tekniska kraven under och efter förfarandet. Efter den första ändringen offentliggjordes ett ändrat meddelande om upphandling där tidsfristen för inlämning av anbud förlängdes men det angavs inte tydligt vilka ändringar som gjorts av de tekniska kraven. Dessa ändrades igen efter det att beslutet om tilldelning hade fattats och kontraktet undertecknats, och ledde till att kontraktets värde minskade med 35 %. Den information som offentliggjordes om kontraktets prisstruktur var inte tillräckligt tydlig, vilket ledde till att den feltolkades av en anbudsgivare som därför hade mindre chans att vinna förfarandet. Dessutom var utvärderingskriterierna inte tillräckligt specifika för att garantera insyn och lika behandling av anbudsgivarna. På grund av bristerna i upphandlingsförfarandet anser revisionsrätten att kontraktet var oriktigt. |
| --- | --- |

11.

Centrumet inledde ett upphandlingsförfarande för att hyra kopieringsmaskiner under fyra år för högst 1 60  000 euro. Det gjordes stora ändringar av de tekniska kraven under och efter förfarandet. Efter den första ändringen offentliggjordes ett ändrat meddelande om upphandling där tidsfristen för inlämning av anbud förlängdes men det angavs inte tydligt vilka ändringar som gjorts av de tekniska kraven. Dessa ändrades igen efter det att beslutet om tilldelning hade fattats och kontraktet undertecknats, och ledde till att kontraktets värde minskade med 35 %. Den information som offentliggjordes om kontraktets prisstruktur var inte tillräckligt tydlig, vilket ledde till att den feltolkades av en anbudsgivare som därför hade mindre chans att vinna förfarandet. Dessutom var utvärderingskriterierna inte tillräckligt specifika för att garantera insyn och lika behandling av anbudsgivarna. På grund av bristerna i upphandlingsförfarandet anser revisionsrätten att kontraktet var oriktigt.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 22 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. Denna förordning och ändringarna av den upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 (EUT L 376, 27.12.2006, s. 1).

1

(2)  I bilaga II sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 2 75  000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med Europeiska kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena. | Pågår |
| 2011 | Centrumets upphandlingsdokument var inte alltid fullständiga och ordentligt organiserade. | Har genomförts |
| 2012 | Under 2012 gav centrumet bidrag till medlemsstaternas informationsnät på narkotikaområdet (stödmottagare) för att stödja samarbetet inom Reitox-näverket (1). Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 2,6 miljoner euro, vilket motsvarar 16 % av de totala driftsutgifterna. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare har begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och av revisionsintyg som utfärdas av externa revisorer som anlitas av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. Det är ovanligt med efterhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (2). De befintliga kontrollerna ger därför centrumets ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt. | Pågår |
| 2012 | Inga efterhandskontroller gjordes av transaktioner som genomförts efter 2008, utom när det gäller bidrag. | Pågår |
| 2012 | Centrumet har ännu inte antagit någon kontinuitetsplan eller katastrofplan. | Har genomförts |
| 2012 | Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 2 00  000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 2 75  000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med Europeiska kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena.

Pågår

2011

Centrumets upphandlingsdokument var inte alltid fullständiga och ordentligt organiserade.

Har genomförts

2012

Under 2012 gav centrumet bidrag till medlemsstaternas informationsnät på narkotikaområdet (stödmottagare) för att stödja samarbetet inom Reitox-näverket (1). Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 2,6 miljoner euro, vilket motsvarar 16 % av de totala driftsutgifterna. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare har begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och av revisionsintyg som utfärdas av externa revisorer som anlitas av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. Det är ovanligt med efterhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (2). De befintliga kontrollerna ger därför centrumets ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt.

Pågår

2012

Inga efterhandskontroller gjordes av transaktioner som genomförts efter 2008, utom när det gäller bidrag.

Pågår

2012

Centrumet har ännu inte antagit någon kontinuitetsplan eller katastrofplan.

Har genomförts

2012

Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 2 00  000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena.

Pågår

---

(1)  Genom Reitox, Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk, samlar centrumet in uppgifter om narkotika från de nationella informationsnäten på narkotikaområdet.

(2)  Under 2011 genomfördes två efterhandskontroller i två medlemsstater. Inga sådana kontroller gjordes under 2012.

---

BILAGA II

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 168 och 114 i EUF-fördraget) | Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006) | Mål

  Förse unionen och dess medlemsstater med faktisk, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på unionsnivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.
  Centrumet ska prioritera följande områden:






  1) | Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 168 och 114 i EUF-fördraget)

Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

Centrumets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006)

Mål

Förse unionen och dess medlemsstater med faktisk, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på unionsnivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.

Centrumet ska prioritera följande områden:

1)

Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk.

| 2) | Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis. |
| --- | --- |

2)

Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis.

| 3) | Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning. |
| --- | --- |

3)

Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning.

| 4) | Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken. |
| --- | --- |

4)

Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken.

Uppgifter

| — | Samla in och analysera information. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera information.

| — | Förbättra metoderna för jämförelse av data. |
| --- | --- |

—

Förbättra metoderna för jämförelse av data.

| — | Förmedla data. |
| --- | --- |

—

Förmedla data.

| — | Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredjeländer.

| — | Identifiera ny utveckling och trendförändringar. |
| --- | --- |

—

Identifiera ny utveckling och trendförändringar.

Organisation

Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen och två oberoende experter med särskild kompetens inom narkotikaområdet vilka utses av Europaparlamentet.

Styrelsen antar arbetsprogrammet, den allmänna verksamhetsrapporten och budgeten, och avger ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Verkställande kommitté

Sammansättning

Styrelsens ordförande.

Styrelsens vice ordförande.

Två andra styrelseledamöter som företräder medlemsstaterna.

Två företrädare för kommissionen.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Vetenskaplig kommitté

Avger yttranden. Den består av högst 15 välkända forskare som utsetts av styrelsen på grundval av sin vetenskapliga expertis efter en uppmaning till intresseanmälan. Styrelsen kan också utse en expertpanel för den utvidgade vetenskapliga kommittén för riskbedömning av nya psykoaktiva ämnen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2013 (2012)

Budget

16,31 (16,32) miljoner euro. Bidrag från unionen: 95,4 % (95,3 %).

Personalstyrka den 31 december 2013

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 84 (84)

Tillsatta tjänster: 76 (79) + 24 (25) övrig personal (utstationerade nationella experter, kontraktsanställda och korttidsanställda)

Personalstyrka totalt: 100 (104)

varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 61 (64,5), |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 61 (64,5),

| — | administrativa uppgifter och it-stöduppgifter: 28,5(29), |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och it-stöduppgifter: 28,5(29),

| — | blandade uppgifter: 10,5(10,5). |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 10,5(10,5).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Nätverk

Centrumet leder ett datanätverk för insamling och utbyte av information som kallas Reitox, Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk. Detta nätverk länkar samman de nationella informationsnäten på narkotikaområdet, de specialiserade centrumen i medlemsstaterna och de informationssystem som de internationella organisationer man samarbetar med förfogar över.

Publikationer

2013 var det första året i centrumets strategi- och arbetsprogram 2013–2015 och första året som den nya kommunikationsstrategi som antogs av styrelsen i juli 2012 började tillämpas tillsammans med det treåriga arbetsprogrammet. I enlighet med strategin har några produkttyper rationaliserats och andra ändrats. Det finns därför ingen strikt överensstämmelse mellan produkterna 2013 och produkterna 2012.

| — | Europeisk narkotikarapport – trender och utveckling (23 språkversioner, publikation och interaktiv webbplats) (Årsrapport om narkotikasituationen i Europa, 22 språkversioner, publikation och interaktiv webbplats). |
| --- | --- |

—

Europeisk narkotikarapport – trender och utveckling (23 språkversioner, publikation och interaktiv webbplats) (Årsrapport om narkotikasituationen i Europa, 22 språkversioner, publikation och interaktiv webbplats).

| — | Perspektiv på narkotika (PODs) – 11 (0), på engelska, interaktiv webbplats. |
| --- | --- |

—

Perspektiv på narkotika (PODs) – 11 (0), på engelska, interaktiv webbplats.

| — | Publikation om utvalda frågor – 0 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Publikation om utvalda frågor – 0 (2), på engelska.

| — | Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram. |
| --- | --- |

—

Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram.

| — | Allmän verksamhetsrapport – årlig, på engelska. |
| --- | --- |

—

Allmän verksamhetsrapport – årlig, på engelska.

| — | Nyhetsbrevet Drugnet Europe – 4 nummer på engelska (4). |
| --- | --- |

—

Nyhetsbrevet Drugnet Europe – 4 nummer på engelska (4).

| — | Fokus på narkotika (informationsblad) – 0 (1) nummer. |
| --- | --- |

—

Fokus på narkotika (informationsblad) – 0 (1) nummer.

| — | Centrumets vetenskapliga monografi – 0 (0), på engelska. |
| --- | --- |

—

Centrumets vetenskapliga monografi – 0 (0), på engelska.

| — | Centrumets Insights – 1 (3), på engelska. |
| --- | --- |

—

Centrumets Insights – 1 (3), på engelska.

| — | Handböcker – 1 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Handböcker – 1 (2), på engelska.

| — | Centrumets tematiska rapporter – 2 (8). |
| --- | --- |

—

Centrumets tematiska rapporter – 2 (8).

| — | Centrumets rapporter – 4 (0), på engelska. |
| --- | --- |

—

Centrumets rapporter – 4 (0), på engelska.

| — | Policyprofiler – 1 (0), på engelska. |
| --- | --- |

—

Policyprofiler – 1 (0), på engelska.

| — | Gemensamma publikationer – 1 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Gemensamma publikationer – 1 (2), på engelska.

| — | Dokument som rör genomförandet av rådets beslut om nya psykoaktiva ämnen (2005/387/RIF) – 2 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Dokument som rör genomförandet av rådets beslut om nya psykoaktiva ämnen (2005/387/RIF) – 2 (2), på engelska.

| — | Narkotikaprofiler – nya 0 (0), uppdaterade 0 (0). |
| --- | --- |

—

Narkotikaprofiler – nya 0 (0), uppdaterade 0 (0).

| — | Tekniska och vetenskapliga studier, bland annat artiklar och vetenskapliga sammanfattningar 28 (23). |
| --- | --- |

—

Tekniska och vetenskapliga studier, bland annat artiklar och vetenskapliga sammanfattningar 28 (23).

| — | Särskilda publikationer – 1 (3), på engelska. |
| --- | --- |

—

Särskilda publikationer – 1 (3), på engelska.

| — | Broschyrer – 1 (1), på engelska. |
| --- | --- |

—

Broschyrer – 1 (1), på engelska.

| — | Arbetsprogram och strategier – 3 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogram och strategier – 3 (2), på engelska.

| — | System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte). |
| --- | --- |

—

System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte).

Övriga webbplatser

Omorganisation/uppdatering/utveckling av centrumets offentliga webbplats som bland annat innehåller följande:

| — | Landöversikter. |
| --- | --- |

—

Landöversikter.

| — | Översikter över narkotikabehandlingar profiler för hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner och profiler för förebyggande. |
| --- | --- |

—

Översikter över narkotikabehandlingar profiler för hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner och profiler för förebyggande.

| — | Europeiska rättsdatabasen om narkotika. |
| --- | --- |

—

Europeiska rättsdatabasen om narkotika.

| — | Samling av utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

—

Samling av utvärderingsinstrument.

| — | Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika och skadeverkningarna samt behandlingsprofiler). |
| --- | --- |

—

Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika och skadeverkningarna samt behandlingsprofiler).

| — | Temasidor. |
| --- | --- |

—

Temasidor.

| — | Publikationsdatabas. |
| --- | --- |

—

Publikationsdatabas.

Marknadsföringsmaterial

Konferensmaterial – 4 (2), på engelska.

Medieprodukter: 12 (13) pressmeddelanden och 13 (10) faktablad, på engelska .

Deltagande i internationella konferenser och tekniska och vetenskapliga sammanträden: 285 (266).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 11. | Syftet med ändringarna av de tekniska kraven var att förbättra centrumets kapacitet/hastighet för kopiering/utskrift. Meddelandet om upphandling offentliggjordes som sig bör via informationssystemet för europeisk offentlig upphandling (Simap). Detta system innebär vissa begränsningar av den information som kan offentliggöras om villkoren för och innehållet i ändringarna i den ursprungliga publikationen.
  Det angavs uttryckligen att de tekniska krav som offentliggjordes tillsammans med ett bifogat utkast till kontrakt innebar att det var möjligt att justera antal och kombination för den utrustning som den utvalda anbudsgivaren/uppdragstagaren skulle leverera i enlighet med centrumets faktiska behov. Denna justering skedde till följd av en översyn av användningen av centrumets skrivare och kopieringsmaskiner som gjordes 2013 för att öka effektiviteten.
  Alla anbudsgivare behandlades lika och bedömdes i enlighet med fastställda och offentliggjorda kriterier och metoder och det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet valdes ut.
  Vi kommer att fortsätta arbeta med att förbättra våra upphandlingsförfaranden för att ytterligare minska behovet av att justera de tekniska kraven och ge effektivare information till anbudsgivare om sådana justeringar. |
| --- | --- |

11.

Syftet med ändringarna av de tekniska kraven var att förbättra centrumets kapacitet/hastighet för kopiering/utskrift. Meddelandet om upphandling offentliggjordes som sig bör via informationssystemet för europeisk offentlig upphandling (Simap). Detta system innebär vissa begränsningar av den information som kan offentliggöras om villkoren för och innehållet i ändringarna i den ursprungliga publikationen.

Det angavs uttryckligen att de tekniska krav som offentliggjordes tillsammans med ett bifogat utkast till kontrakt innebar att det var möjligt att justera antal och kombination för den utrustning som den utvalda anbudsgivaren/uppdragstagaren skulle leverera i enlighet med centrumets faktiska behov. Denna justering skedde till följd av en översyn av användningen av centrumets skrivare och kopieringsmaskiner som gjordes 2013 för att öka effektiviteten.

Alla anbudsgivare behandlades lika och bedömdes i enlighet med fastställda och offentliggjorda kriterier och metoder och det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet valdes ut.

Vi kommer att fortsätta arbeta med att förbättra våra upphandlingsförfaranden för att ytterligare minska behovet av att justera de tekniska kraven och ge effektivare information till anbudsgivare om sådana justeringar.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/210 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/210

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/24)

INLEDNING

| 1. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Dess uppgift är att garantera hög sjösäkerhetsnivå och förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt bevaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Dess uppgift är att garantera hög sjösäkerhetsnivå och förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt bevaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 10. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

10.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Byråns budget för 20111 (1) uppgick till 56 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Budgetåtaganden för 0,9 miljoner euro var inte kopplade till befintliga rättsliga åtaganden och byrån borde ha frigjort och återbetalat beloppet till kommissionen i början av 2012. Byrån inledde dock denna process för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att byrån behövde förbättra förvaltningen av tillgångar. Det finns skillnader mellan den registrerade årliga och ackumulerade avskrivningen som inte förklaras. Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är otillförlitliga. Det saknas bevis på att en fysisk inventering har gjorts av den administrativa utrustningen inom den period som krävs. | Har genomförts när det gäller fysisk inventering
  Pågår när det gäller internt skapade immateriella tillgångar |
| 2012 | Ett budgetåtagande för 0,8 miljoner euro var inte kopplat till ett befintligt rättsligt åtagande och var därför oriktigt. | e.t. |
| 2012 | Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är inte helt tillförlitliga. | Pågår |
| 2012 | Revisionsrätten fann brister i insynen i två rekryteringsförfaranden som genomfördes under första halvan av 2012. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och viktningarna av dem var inte klara innan ansökningarna började gås igenom. Dessutom utarbetades inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande före genomgången av ansökningarna. Efter revisionsrättens kommentarer förra året vidtog dock byrån korrigerande åtgärder, och inga sådana brister påträffades i de två granskade rekryteringsförfaranden som genomfördes under andra halvan av 2012. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Byråns budget för 20111 (1) uppgick till 56 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Budgetåtaganden för 0,9 miljoner euro var inte kopplade till befintliga rättsliga åtaganden och byrån borde ha frigjort och återbetalat beloppet till kommissionen i början av 2012. Byrån inledde dock denna process för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att byrån behövde förbättra förvaltningen av tillgångar. Det finns skillnader mellan den registrerade årliga och ackumulerade avskrivningen som inte förklaras. Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är otillförlitliga. Det saknas bevis på att en fysisk inventering har gjorts av den administrativa utrustningen inom den period som krävs.

Har genomförts när det gäller fysisk inventering

Pågår när det gäller internt skapade immateriella tillgångar

2012

Ett budgetåtagande för 0,8 miljoner euro var inte kopplat till ett befintligt rättsligt åtagande och var därför oriktigt.

e.t.

2012

Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är inte helt tillförlitliga.

Pågår

2012

Revisionsrätten fann brister i insynen i två rekryteringsförfaranden som genomfördes under första halvan av 2012. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och viktningarna av dem var inte klara innan ansökningarna började gås igenom. Dessutom utarbetades inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande före genomgången av ansökningarna. Efter revisionsrättens kommentarer förra året vidtog dock byrån korrigerande åtgärder, och inga sådana brister påträffades i de två granskade rekryteringsförfaranden som genomfördes under andra halvan av 2012.

Har genomförts

---

(1)  Enligt den tredje budgetändringen den 3 december 2011, som ännu inte offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, endast innevarande års anslag.

---

BILAGA II

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Den gemensamma transportpolitiken


  ”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.” |
| --- | --- |
| Byråns befogenheter


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003, förordning (EG) nr 724/2004) och förordning (EU) nr 100/2013) | Mål

  Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades i syfte att skapa hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och hög nivå på förhindrandet av föroreningar från fartyg.
  Byrån ska ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tillhandahålla sakkunskap på hög nivå för att hjälpa dem att






  — | tillämpa EU-lagstiftningen korrekt på området för sjösäkerhet, sjöskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg, |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Den gemensamma transportpolitiken

”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.”

Byråns befogenheter

Byråns befogenheter

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003, förordning (EG) nr 724/2004) och förordning (EU) nr 100/2013)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003, förordning (EG) nr 724/2004) och förordning (EU) nr 100/2013)

Mål

Mål

Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades i syfte att skapa hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och hög nivå på förhindrandet av föroreningar från fartyg.

Byrån ska ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tillhandahålla sakkunskap på hög nivå för att hjälpa dem att

—

tillämpa EU-lagstiftningen korrekt på området för sjösäkerhet, sjöskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg,

| — | bevaka genomförandet av denna, |
| --- | --- |

—

bevaka genomförandet av denna,

| — | utvärdera befintliga åtgärders effektivitet. |
| --- | --- |

—

utvärdera befintliga åtgärders effektivitet.

Byrån tillhandahåller även operativa resurser på begäran samt tekniskt och vetenskapligt stöd för att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att ingripa vid föroreningar från fartyg inom EU.

Uppgifter

Uppgifter

Genom den senaste ändringen har byråns uppdrag finjusterats ytterligare så att den bättre kan bistå kommissionen och medlemsstaterna när det gäller dess primära uppgifter och kan få större användning av resurserna för att hjälpa medlemsstaterna att ingripa vid föroreningar från fartyg samt ingripa vid förorening från olje- och gasanläggningar till havs. Kompletterande uppgifter har införts där byrån kan använda sin sakkunskap och sina verktyg för annan EU-verksamhet som rör den gemensamma sjötransportpolitiken.

Byråns uppgifter är indelade i fyra nyckelområden i enlighet med dess inrättandeförordning och relevant EU-lagstiftning. För det första har byrån fått till uppgift att bistå kommissionen i bevakningen av tillämpningen av EU-lagstiftningen, bland annat när det gäller fartygsinspektion och fartygscertifiering, certifiering av marinutrustning, fartygsskydd, utbildning för sjöfolk och hamnstatskontroll.

För det andra utvecklar och driver byrån informationssystem inom sjöfarten på EU-nivå. Viktiga exempel är SafeSeaNet, som är ett övervakningssystem för sjötrafik, för spårning av fartyg och deras laster över hela EU och olyckor och incidenter samt EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT), som ska garantera att fartyg som för en EU-flagga identifieras och spåras över hela världen och Thetis, informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll.

Parallellt tillhandahåller byrån ett system för beredskap för, upptäckt av och insatser mot föroreningar av havet för kuststater. Det innefattar bland annat ett europeiskt nätverk för beredskapsfartyg som kan ingripa vid oljeutsläpp och även europeiska tjänsten för satellitövervakning av oljeutsläpp och lägesbestämning av fartyg (CleanSeaNet), som bidrar till ett ändamålsenligt system som skyddar EU:s kuster och vatten mot föroreningar från fartyg.

Slutligen ger byrån tekniska och vetenskapliga råd till kommissionen på området för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar från fartyg i den fortlöpande utvärderingsprocessen när det gäller ändamålsenligheten i de insatser som görs och i uppdateringen och utvecklingen av ny lagstiftning. Byrån ger också stöd till och underlättar samarbetet mellan medlemsstaterna och sprider information om bästa praxis.

Organisation

Organisation

Styrelse

Styrelse

Sammansättning

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och fyra yrkesverksamma personer från berörda yrkessektorer utan rösträtt.

Uppgifter

Uppgifter

| — | Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, den årliga budgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar. |
| --- | --- |

—

Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, den årliga budgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar.

| — | Övervaka den verkställande direktörens arbete. |
| --- | --- |

—

Övervaka den verkställande direktörens arbete.

Verkställande direktör

Verkställande direktör

Utses av styrelsen. Kommissionen får föreslå en eller flera kandidater.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

| — | Europeiska kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

| — | Byråns internrevisionsfunktion. |
| --- | --- |

—

Byråns internrevisionsfunktion.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

Slutlig budget

Budgetårets åtagandebemyndiganden (C1)

Budgetårets åtagandebemyndiganden (C1)

57,8 (55,1) miljoner euro.

Budgetårets betalningsbemyndiganden (C1)

Budgetårets betalningsbemyndiganden (C1)

54,03 (57,5) miljoner euro.

Ändringsbudgetar som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning omfattar flera olika inkomstkällor där de godkända anslagen för det innevarande budgetåret (C1) nästan är den enda inkomstkällan. För klarhetens och insynens skull anges endast de dominerande och därför relevanta C1-anslagen.

Europeiska unionens officiella tidning

Personalstyrka den 31 december 2013

Personalstyrka den 31 december 2013

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna

210 (213) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 203 (204).

Kontraktsanställda

Kontraktsanställda

29 (29) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 25 (25). Byrån har också rekryterat tre ytterligare projektfinansierade kontraktsanställda.

Utstationerade nationella experter

Utstationerade nationella experter

15 (15) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 14 (12).

Anm.: När det gäller tjänster som omfattas av tjänsteföreskrifterna har byrån beaktat målet på 210 tjänster som ska vara genomfört den 1 januari 2014 i stället för antalet tjänster (213) som beviljades i tjänsteförteckningen för 2013.

Anm

Observera att budgetanslag redan fanns tillgängliga 2013 för 18 utstationerade nationella experter.

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

| — | 53 workshoppar och andra evenemang (med cirka 1  424(1  300) deltagare i workshopparna). |
| --- | --- |

—

53 workshoppar och andra evenemang (med cirka 1  424(1  300) deltagare i workshopparna).

(1  300)

| — | 35 (28) olika utbildningstillfällen som ledde till att 861 (734) nationella experter utbildades. |
| --- | --- |

—

35 (28) olika utbildningstillfällen som ledde till att 861 (734) nationella experter utbildades.

(28)

(734)

| — | 74 (109) inspektioner och besök. |
| --- | --- |

—

74 (109) inspektioner och besök.

(109)

| — | SSN var tillgänglig till 99,43 % (99,33 %) under hela året. |
| --- | --- |

—

SSN var tillgänglig till 99,43 % (99,33 %) under hela året.

(99,33 %)

| — | 2  547(2  234) satellitbilder beställdes och analyserades via CleanSeaNet. |
| --- | --- |

—

2  547(2  234) satellitbilder beställdes och analyserades via CleanSeaNet.

(2  234)

| — | EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig till 99,68 % under hela året. |
| --- | --- |

—

EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig till 99,68 % under hela året.

| — | 16 (16) kontrakt om saneringsfartyg. |
| --- | --- |

—

16 (16) kontrakt om saneringsfartyg.

(16)

| — | 65 (65) specialövningar och 33 (33) övningar med saneringsfartyg (10 (16) operativa övningar och 11 (17) anmälningsövningar). |
| --- | --- |

—

65 (65) specialövningar och 33 (33) övningar med saneringsfartyg (10 (16) operativa övningar och 11 (17) anmälningsövningar).

(65)

(33)

(16)

(17)

| — | Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt.

| — | Thetis var tillgänglig till 99,61 % (99,23 %) under hela året. |
| --- | --- |

—

Thetis var tillgänglig till 99,61 % (99,23 %) under hela året.

(99,23 %)

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

Källa:

---

BYRÅNS SVAR

Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/217

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/25)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), som efter olika ändringar ersattes av förordning (EU) nr 526/2013 (3). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (4). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), som efter olika ändringar ersattes av förordning (EU) nr 526/2013 (3). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (4).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (7).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (8) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (7).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (8) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (9) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (9) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 94 %, vilket till största delen förklaras av att de ytterligare medel som begärdes från kommissionen för att finansiera renoveringen av det nya kontoret i Aten inte godkändes förrän i november 2013. Ett belopp på 0,5 miljoner euro för vilket inga åtaganden ännu hade gjorts vid årets slut fördes över efter ett beslut i styrelsen. |
| --- | --- |

11.

Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 94 %, vilket till största delen förklaras av att de ytterligare medel som begärdes från kommissionen för att finansiera renoveringen av det nya kontoret i Aten inte godkändes förrän i november 2013. Ett belopp på 0,5 miljoner euro för vilket inga åtaganden ännu hade gjorts vid årets slut fördes över efter ett beslut i styrelsen.

| 12. | Totalt fördes anslag på 1,2 miljoner euro över till 2014 (eller 13,5 % av de totala anslagen) – både anslag för vilka åtaganden hade gjorts och anslag där inga åtaganden hade gjorts. Överföringarna gällde främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,8 miljoner euro eller 59 % av anslagen till avdelning II. Denna stora andel förklaras av den överföring på 0,5 miljoner euro som beskrivs i punkt 11 och av ytterligare 0,3 miljoner euro som fördes över för att finansiera möbler och nätverksutrustning till kontoret i Aten och som beställdes mot slutet av året. |
| --- | --- |

12.

Totalt fördes anslag på 1,2 miljoner euro över till 2014 (eller 13,5 % av de totala anslagen) – både anslag för vilka åtaganden hade gjorts och anslag där inga åtaganden hade gjorts. Överföringarna gällde främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,8 miljoner euro eller 59 % av anslagen till avdelning II. Denna stora andel förklaras av den överföring på 0,5 miljoner euro som beskrivs i punkt 11 och av ytterligare 0,3 miljoner euro som fördes över för att finansiera möbler och nätverksutrustning till kontoret i Aten och som beställdes mot slutet av året.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Byråns operativa personal flyttades till Aten under 2013 samtidigt som den administrativa personalen är kvar i Heraklion. De administrativa kostnaderna skulle sannolikt kunna minskas om all personal var samlad på en plats. |
| --- | --- |

13.

Byråns operativa personal flyttades till Aten under 2013 samtidigt som den administrativa personalen är kvar i Heraklion. De administrativa kostnaderna skulle sannolikt kunna minskas om all personal var samlad på en plats.

| 14. | Enligt hyresavtalet mellan de grekiska myndigheterna, byrån och fastighetsägaren betalas hyran för kontoren i Aten av de grekiska myndigheterna. Hyran betalas alltid flera månader för sent, vilket innebär en risk för verksamhetens kontinuitet och en ekonomisk risk för byrån. Verksamheten skulle påverkas och investeringarna i anpassning och renovering av lokalerna gå förlorade om fastighetsägaren skulle säga upp hyresavtalet på grund av de sena betalningarna. |
| --- | --- |

14.

Enligt hyresavtalet mellan de grekiska myndigheterna, byrån och fastighetsägaren betalas hyran för kontoren i Aten av de grekiska myndigheterna. Hyran betalas alltid flera månader för sent, vilket innebär en risk för verksamhetens kontinuitet och en ekonomisk risk för byrån. Verksamheten skulle påverkas och investeringarna i anpassning och renovering av lokalerna gå förlorade om fastighetsägaren skulle säga upp hyresavtalet på grund av de sena betalningarna.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Byråns operativa personal flyttades till Aten i mars 2013. Den administrativa personalen sitter kvar i Heraklion.

1

(2)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 165, 18.6.2013, s. 41.

3

(4)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

4

bilaga II

(5)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

7

(8)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

8

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(9)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

9

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av anläggningstillgångar behöver förbättras. Inköp av anläggningstillgångar bokförs per faktura och inte per tillgång. När en enda faktura gäller flera nya tillgångar finns det bara en bokföringspost för alla de inköpta tillgångarna och för det totala beloppet. | Har genomförts |
| 2012 | I byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna föreskrivs att en fysisk inventering av anläggningstillgångar ska göras minst vart tredje år, men byrån har inte gjort någon heltäckande fysisk inventering sedan 2009. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av anläggningstillgångar behöver förbättras. Inköp av anläggningstillgångar bokförs per faktura och inte per tillgång. När en enda faktura gäller flera nya tillgångar finns det bara en bokföringspost för alla de inköpta tillgångarna och för det totala beloppet.

Har genomförts

2012

I byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna föreskrivs att en fysisk inventering av anläggningstillgångar ska göras minst vart tredje år, men byrån har inte gjort någon heltäckande fysisk inventering sedan 2009.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Aten och Heraklion)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | ”Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.”

  (Artikel 114 i EUF-fördraget)

  Befogenheterna när det gäller den inre marknaden delas mellan unionen och medlemsstaterna.

  (Artikel 4.2 a i EUF-fördraget) |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 526/2013) | Mål







  1. | Byrån ska utveckla och upprätthålla en hög nivå av expertis. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

”Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.”

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Befogenheterna när det gäller den inre marknaden delas mellan unionen och medlemsstaterna.

(Artikel 4.2 a i EUF-fördraget)

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 526/2013)

Mål

1.

Byrån ska utveckla och upprätthålla en hög nivå av expertis.

| 2. | Byrån ska bistå unionens institutioner, organ och byråer med utarbetandet av strategier för nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

2.

Byrån ska bistå unionens institutioner, organ och byråer med utarbetandet av strategier för nät- och informationssäkerhet.

| 3. | Byrån ska bistå unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna med att genomföra de strategier som krävs för att uppfylla rättsliga och regleringsmässiga krav på nät- och informationssäkerhet i befintliga och framtida unionsrättsakter och på så sätt bidra till att den inre marknaden fungerar väl. |
| --- | --- |

3.

Byrån ska bistå unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna med att genomföra de strategier som krävs för att uppfylla rättsliga och regleringsmässiga krav på nät- och informationssäkerhet i befintliga och framtida unionsrättsakter och på så sätt bidra till att den inre marknaden fungerar väl.

| 4. | Byrån ska bistå unionen och medlemsstaterna med att förbättra och stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet och beredskap för att förebygga, spåra och reagera på nät- och informationssäkerhetsproblem. |
| --- | --- |

4.

Byrån ska bistå unionen och medlemsstaterna med att förbättra och stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet och beredskap för att förebygga, spåra och reagera på nät- och informationssäkerhetsproblem.

| 5. | Byrån ska använda sin expertis för att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

5.

Byrån ska använda sin expertis för att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och privata sektorn.

Uppgifter

| 1. | Byrån ska utföra följande uppgifter:






  a) | Stödja utvecklingen av unionens politik och unionsrätten genom att






  i) | bistå och ge råd i alla frågor som rör unionens politik för och lagstiftning om nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Byrån ska utföra följande uppgifter:

a)

Stödja utvecklingen av unionens politik och unionsrätten genom att

i)

bistå och ge råd i alla frågor som rör unionens politik för och lagstiftning om nät- och informationssäkerhet,

| ii) | tillhandahålla förberedande arbete, råd och analyser om utveckling och uppdatering av unionens politik för och lagstiftning om nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- |

ii)

tillhandahålla förberedande arbete, råd och analyser om utveckling och uppdatering av unionens politik för och lagstiftning om nät- och informationssäkerhet,

| iii) | analysera allmänt tillgängliga strategier för nät- och informationssäkerhet och främja offentliggörandet av dem. |
| --- | --- |

iii)

analysera allmänt tillgängliga strategier för nät- och informationssäkerhet och främja offentliggörandet av dem.

| b) | Stödja kapacitetsuppbyggnad genom att






  i) | på begäran stödja medlemsstaterna i deras arbete för att utveckla och förbättra förebyggandet, spårandet och analysen av samt kapaciteten att reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet, och förse dem med nödvändiga kunskaper, |
| --- | --- | --- |

b)

Stödja kapacitetsuppbyggnad genom att

i)

på begäran stödja medlemsstaterna i deras arbete för att utveckla och förbättra förebyggandet, spårandet och analysen av samt kapaciteten att reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet, och förse dem med nödvändiga kunskaper,

| ii) | främja och underlätta frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna och mellan unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaterna i deras arbete med att förebygga, spåra och reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet som har gränsöverskridande konsekvenser, |
| --- | --- |

ii)

främja och underlätta frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna och mellan unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaterna i deras arbete med att förebygga, spåra och reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet som har gränsöverskridande konsekvenser,

| iii) | bistå unionens institutioner, organ och byråer i deras arbete för att utveckla förebyggandet, spårandet och analysen av samt kapaciteten att reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet, framför allt genom att stödja driften av en incidenthanteringsorganisation (Cert) avsedd för dem, |
| --- | --- |

iii)

bistå unionens institutioner, organ och byråer i deras arbete för att utveckla förebyggandet, spårandet och analysen av samt kapaciteten att reagera på problem och incidenter på området nät- och informationssäkerhet, framför allt genom att stödja driften av en incidenthanteringsorganisation (Cert) avsedd för dem,

| iv) | stödja kapacitetsökning hos incidenthanteringsorganisationer på nationell och statlig nivå samt unionsnivå, bland annat genom att främja dialog och informationsutbyte, för att se till att alla incidenthanteringsorganisationer när det gäller den tekniska nivån uppfyller gemensamma minimikrav för kapaciteten och att deras verksamhet följer bästa praxis, |
| --- | --- |

iv)

stödja kapacitetsökning hos incidenthanteringsorganisationer på nationell och statlig nivå samt unionsnivå, bland annat genom att främja dialog och informationsutbyte, för att se till att alla incidenthanteringsorganisationer när det gäller den tekniska nivån uppfyller gemensamma minimikrav för kapaciteten och att deras verksamhet följer bästa praxis,

| v) | stödja anordnandet och genomförandet av nät- och informationssäkerhetsövningar på unionsnivå och, på deras begäran, ge medlemsstaterna råd om nationella övningar, |
| --- | --- |

v)

stödja anordnandet och genomförandet av nät- och informationssäkerhetsövningar på unionsnivå och, på deras begäran, ge medlemsstaterna råd om nationella övningar,

| vi) | bistå unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna i deras arbete med att samla in, analysera och, i linje med medlemsstaternas säkerhetskrav, sprida relevanta nät- och informationssäkerhetsdata, och på grundval av uppgifter från unionens institutioner, organ och byråer och från medlemsstaterna i enlighet med bestämmelser i unionsrätten och nationella bestämmelser som är förenliga med unionsrätten hålla unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna underrättade om den modernaste tekniken när det gäller nät- och informationssäkerhet i unionen till deras gagn, |
| --- | --- |

vi)

bistå unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna i deras arbete med att samla in, analysera och, i linje med medlemsstaternas säkerhetskrav, sprida relevanta nät- och informationssäkerhetsdata, och på grundval av uppgifter från unionens institutioner, organ och byråer och från medlemsstaterna i enlighet med bestämmelser i unionsrätten och nationella bestämmelser som är förenliga med unionsrätten hålla unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna underrättade om den modernaste tekniken när det gäller nät- och informationssäkerhet i unionen till deras gagn,

| vii) | stödja inrättandet av en unionsmekanism för tidig varning som kompletterar medlemsstaternas mekanismer, |
| --- | --- |

vii)

stödja inrättandet av en unionsmekanism för tidig varning som kompletterar medlemsstaternas mekanismer,

| viii) | erbjuda berörda offentliga organ utbildning i nät- och informationssäkerhet, om lämpligt i samarbete med intressenter. |
| --- | --- |

viii)

erbjuda berörda offentliga organ utbildning i nät- och informationssäkerhet, om lämpligt i samarbete med intressenter.

| c) | Stödja frivilligt samarbete bland behöriga offentliga organ och mellan intressenter, inklusive universitet och forskningscentrum i unionen, samt stödja åtgärder för att öka medvetenheten, bland annat genom att






  i) | främja samarbete mellan nationella och statliga incidenthanteringsorganisationer eller enheter för hantering av datasäkerhetsincidenter, däribland incidenthanteringsorganisationen för unionens institutioner, organ och byråer, |
| --- | --- | --- |

c)

Stödja frivilligt samarbete bland behöriga offentliga organ och mellan intressenter, inklusive universitet och forskningscentrum i unionen, samt stödja åtgärder för att öka medvetenheten, bland annat genom att

i)

främja samarbete mellan nationella och statliga incidenthanteringsorganisationer eller enheter för hantering av datasäkerhetsincidenter, däribland incidenthanteringsorganisationen för unionens institutioner, organ och byråer,

| ii) | främja utarbetande och utbyte av bästa praxis med målsättningen att uppnå en hög nivå av nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- |

ii)

främja utarbetande och utbyte av bästa praxis med målsättningen att uppnå en hög nivå av nät- och informationssäkerhet,

| iii) | underlätta dialog och insatser för att utarbeta och utbyta bästa praxis, |
| --- | --- |

iii)

underlätta dialog och insatser för att utarbeta och utbyta bästa praxis,

| iv) | främja bästa praxis inom informationsutbyte och åtgärder för att öka medvetenheten, |
| --- | --- |

iv)

främja bästa praxis inom informationsutbyte och åtgärder för att öka medvetenheten,

| v) | stödja unionens institutioner, organ och byråer och, på deras begäran, medlemsstaterna med att anordna kampanjer för att öka medvetenheten, även bland enskilda användare, och annan utåtriktad verksamhet för att öka nät- och informationssäkerheten och dess synlighet genom att tillhandahålla bästa praxis och riktlinjer. |
| --- | --- |

v)

stödja unionens institutioner, organ och byråer och, på deras begäran, medlemsstaterna med att anordna kampanjer för att öka medvetenheten, även bland enskilda användare, och annan utåtriktad verksamhet för att öka nät- och informationssäkerheten och dess synlighet genom att tillhandahålla bästa praxis och riktlinjer.

| d) | Stödja forskning och utveckling och standardisering genom att






  i) | underlätta upprättande och tillämpning av europeiska och internationella riskhanteringsstandarder och säkerhetsstandarder för elektroniska produkter, nät och tjänster, |
| --- | --- | --- |

d)

Stödja forskning och utveckling och standardisering genom att

i)

underlätta upprättande och tillämpning av europeiska och internationella riskhanteringsstandarder och säkerhetsstandarder för elektroniska produkter, nät och tjänster,

| ii) | ge råd till unionen och medlemsstaterna om forskningsbehoven när det gäller nät- och informationssäkerhet för att möjliggöra ett effektivt bemötande av befintliga och nya risker och hot i fråga om nät- och informationssäkerhet, bland annat när det gäller ny och framväxande informations- och kommunikationsteknik, och för att säkerställa en effektiv användning av riskförebyggande teknik. |
| --- | --- |

ii)

ge råd till unionen och medlemsstaterna om forskningsbehoven när det gäller nät- och informationssäkerhet för att möjliggöra ett effektivt bemötande av befintliga och nya risker och hot i fråga om nät- och informationssäkerhet, bland annat när det gäller ny och framväxande informations- och kommunikationsteknik, och för att säkerställa en effektiv användning av riskförebyggande teknik.

| e) | Samarbeta med unionens institutioner, organ och byråer, däribland sådana som arbetar med it-brottslighet samt integritets- och personuppgiftsskydd, för att ta itu med gemensamma problem, bland annat genom att






  i) | utbyta sakkunskap och bästa praxis, |
| --- | --- | --- |

e)

Samarbeta med unionens institutioner, organ och byråer, däribland sådana som arbetar med it-brottslighet samt integritets- och personuppgiftsskydd, för att ta itu med gemensamma problem, bland annat genom att

i)

utbyta sakkunskap och bästa praxis,

| ii) | ge råd om relevanta nät- och informationssäkerhetsaspekter för att utveckla synergieffekter. |
| --- | --- |

ii)

ge råd om relevanta nät- och informationssäkerhetsaspekter för att utveckla synergieffekter.

| f) | Bidra till unionens insatser för att samarbeta med tredjeländer och internationella organisationer för att främja internationellt samarbete om nät- och informationssäkerhetsfrågor, bland annat genom att






  i) | om lämpligt delta som observatör och delta i anordnandet av internationella övningar samt analysera och rapportera om resultaten av sådana övningar, |
| --- | --- | --- |

f)

Bidra till unionens insatser för att samarbeta med tredjeländer och internationella organisationer för att främja internationellt samarbete om nät- och informationssäkerhetsfrågor, bland annat genom att

i)

om lämpligt delta som observatör och delta i anordnandet av internationella övningar samt analysera och rapportera om resultaten av sådana övningar,

| ii) | underlätta utbyte av bästa praxis inom relevanta organisationer, |
| --- | --- |

ii)

underlätta utbyte av bästa praxis inom relevanta organisationer,

| iii) | förse unionens institutioner med expertis. |
| --- | --- |

iii)

förse unionens institutioner med expertis.

| 2. | Unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaternas organ får be byrån om råd i händelse av en säkerhetsöverträdelse eller integritetsförlust som har omfattande konsekvenser för driften av nät och tjänster. |
| --- | --- |

2.

Unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaternas organ får be byrån om råd i händelse av en säkerhetsöverträdelse eller integritetsförlust som har omfattande konsekvenser för driften av nät och tjänster.

| 3. | Byrån ska utföra de uppgifter den tilldelats genom unionens rättsakter. |
| --- | --- |

3.

Byrån ska utföra de uppgifter den tilldelats genom unionens rättsakter.

| 4. | Byrån ska självständigt ge uttryck för egna slutsatser, riktlinjer och råd i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde och mål. |
| --- | --- |

4.

Byrån ska självständigt ge uttryck för egna slutsatser, riktlinjer och råd i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde och mål.

Organisation

Styrelsen

Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare som utses av kommissionen. Samtliga företrädare har rösträtt. Varje ledamot av styrelsen ska ha en suppleant som företräder ledamoten i dennes frånvaro.

Styrelsens ledamöter och deras suppleanter utses mot bakgrund av sina kunskaper om byråns uppgifter och mål och med hänsyn till den kompetens inom ledarskap, administration och budget som krävs för att utföra de uppgifter som anges för en ledamot av styrelsen.

Mandatperioden för styrelsens ledamöter och deras suppleanter ska vara fyra år. Mandatperioden får förnyas.

Ständig intressentgrupp

Styrelsen ska på förslag av den verkställande direktören utse en ständig intressentgrupp bestående av erkända experter som företräder berörda intressenter, exempelvis informations- och kommunikationsteknikbranschen, leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster, konsumentgrupper, experter på nät- och informationssäkerhet från den akademiska världen, samt företrädare för nationella regleringsmyndigheter som anmälts i enlighet med direktiv 2002/21/EG, rättsvårdande myndigheter och myndigheter med ansvar för skydd av personlig integritet. Mandatperioden för den ständiga intressentgruppens medlemmar ska vara två och ett halvt år.

Den ständiga intressentgruppen ska ge byrån råd med avseende på genomförandet av dess verksamhet. Den ska i synnerhet ge den verkställande direktören råd om utarbetandet av förslaget till byråns arbetsprogram och om kommunikationen med berörda intressenter om alla frågor kopplade till arbetsprogrammet.

Verkställande direktör

Den verkställande direktören utses av styrelsen från en förteckning över kandidater som föreslagits av kommissionen efter ett öppet och transparent urvalsförfarande för en mandattid på fem år som kan förlängas.

Direktion

Direktionen ska bestå av fem ledamöter utsedda bland styrelsens ledamöter. Den måste inbegripa styrelsens ordförande, som även kan vara direktionens ordförande, samt en av kommissionens företrädare.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Tjänsten för internrevision vid Europeiska kommissionen.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

9,7(8,2) miljoner euro varav unionsbidrag: 93 % (100 %)

Personalstyrka den 31 december 2013

47 (44) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 43 (42).

Övriga tillsatta tjänster: 13 (12) kontraktsanställda, 3 (4) utstationerade nationella experter.

Personalstyrka totalt: 59 (58), varav anställda med

uppgifter inom verksamheten: 42 (40)

administrativa uppgifter: 17 (18)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Arbetsområde 1
  WS (1)1 – Riskmiljöns utveckling och möjligheter

Målet för detta arbetsområde var att identifiera de viktigaste framväxande hot som berör kritisk infrastruktur och betrodda tjänster. Byrån gjorde detta genom att bevaka offentligt tillgängliga källor som publicerar hotrelaterade data och regelbundet bedöma dem. Utifrån analysen gav byrån förslag på god praxis och riktlinjer för att motverka riskerna. Arbetet har skett i samarbete med berörda intressenter och utgått från existerande informationskällor när det har varit möjligt.

Följande mål och resultat har uppnåtts:

| — | Information om framväxande hot har samlats in och konsoliderats. |
| --- | --- |

—

Information om framväxande hot har samlats in och konsoliderats.

| — | Tillgängliga informationskällor har samlats i ett gemensamt sammanhang. |
| --- | --- |

—

Tillgängliga informationskällor har samlats i ett gemensamt sammanhang.

| — | Berörda intressenter har deltagit. |
| --- | --- |

—

Berörda intressenter har deltagit.

| — | Nyckelbudskap (god praxis och riktlinjer) har formulerats för medlemsstaterna och andra intressenter om hur deras strategier och kapacitet kan förbättras. |
| --- | --- |

—

Nyckelbudskap (god praxis och riktlinjer) har formulerats för medlemsstaterna och andra intressenter om hur deras strategier och kapacitet kan förbättras.

Antal genomförda insatser: 7 (7)

Arbetsområde 2 (WS2) – Förbättra skyddet av kritisk informationsinfrastruktur CIIP (2))
  och motståndskraften i hela Europa

Skyddet av kritisk informationsinfrastruktur är en central prioritet för medlemsstaterna, kommissionen och företagen (operatörer, tjänsteleverantörer och tillverkare). Genom att underlätta medlemsstaternas samarbete och samordning fortsatte byrån inom detta arbetsområde att hjälpa alla dessa intressenter att ta fram sunda och genomförbara strategier, politiska alternativ och åtgärder för beredskap, reaktion och rekonstruktion för att möta utmaningarna i en hotmiljö i ständig förändring.

Målen och resultaten för detta arbetsområde var följande:

| — | Utvärderingen av Cyber Europe 2012 slutfördes och byrån började förbereda och administrera nästa Cyber Europe 2014. |
| --- | --- |

—

Utvärderingen av Cyber Europe 2012 slutfördes och byrån började förbereda och administrera nästa Cyber Europe 2014.

| — | Europeiska kommissionen fick hjälp med att genomföra EU:s strategi för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen fick hjälp med att genomföra EU:s strategi för cybersäkerhet.

| — | Medlemsstaterna och kommissionen fick hjälp att utarbeta en ram för europeiskt samarbete vid cyberkriser, nationella beredskapsplaner och nationella övningar. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna och kommissionen fick hjälp att utarbeta en ram för europeiskt samarbete vid cyberkriser, nationella beredskapsplaner och nationella övningar.

| — | Samarbetet mellan offentliga och privata intressenter i verksamhet med anknytning till CIIP förbättrades med hjälp av EP3R (ett europeiskt offentligt-privat partnerskap för motståndskraft). |
| --- | --- |

—

Samarbetet mellan offentliga och privata intressenter i verksamhet med anknytning till CIIP förbättrades med hjälp av EP3R (ett europeiskt offentligt-privat partnerskap för motståndskraft).

| — | Kommissionen fick ytterligare hjälp i arbetet med att vägleda de nationella tillsynsmyndigheterna i genomförandet av både artikel 13a i det ändrade ramdirektivet för elektronisk kommunikation och artikel 4 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och samråda med intressenterna om utarbetandet av en samordnad strategi. |
| --- | --- |

—

Kommissionen fick ytterligare hjälp i arbetet med att vägleda de nationella tillsynsmyndigheterna i genomförandet av både artikel 13a i det ändrade ramdirektivet för elektronisk kommunikation och artikel 4 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och samråda med intressenterna om utarbetandet av en samordnad strategi.

| — | Möjligheterna att utvidga artikel 13a i det ändrade ramdirektivet för elektronisk kommunikation till att gälla nya områden undersöktes. |
| --- | --- |

—

Möjligheterna att utvidga artikel 13a i det ändrade ramdirektivet för elektronisk kommunikation till att gälla nya områden undersöktes.

| — | Säkerheten för smarta nät och ICS-SCADA (industriella styrsystem/tillsyns- och datainsamlingssystemet) förbättrades. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för smarta nät och ICS-SCADA (industriella styrsystem/tillsyns- och datainsamlingssystemet) förbättrades.

| — | Berörda medlemsstater fick hjälp att utveckla sina nationella statliga molnstrategier. |
| --- | --- |

—

Berörda medlemsstater fick hjälp att utveckla sina nationella statliga molnstrategier.

Antal genomförda insatser: 16 (13)

Arbetsområde 3 (WS3) – Hjälpa nätgemenskaper att förbättra nät- och informationssäkerheten

Målet för detta arbetsområde var att hjälpa de nätgemenskaper som medverkar till att förbättra nät- och informationssäkerheten att stärka kapaciteten och underlätta arbetet genom att förbättra de rättsliga system och regelsystem som de måste följa.

Byrån fortsätter att arbeta med incidenthanteringsorganisationerna (Cert) för att förbättra den grundläggande kapaciteten i Europa. Byrån har även kompletterat detta arbete genom att vända sig till andra nätgemenskaper som aktivt förbättrar nät- och informationssäkerheten i sina system och sin infrastruktur, t.ex. förvaltare av nätverk och informationssystem och leverantörer av säkerhetstjänster i enskilda organisationer (t.ex. informationssäkerhetsansvariga).

Målen och resultaten för detta arbetsområde var följande:

| — | Uppdatera och förstärka medlemsstatsinstitutionernas operativa kapacitet genom att hjälpa incidenthanteringsorganisationerna att bli effektivare och ändamålsenligare och stödja rättsvårdande myndigheter, bekämpa it-brottslighet, skydda barn och minderåriga etc. |
| --- | --- |

—

Uppdatera och förstärka medlemsstatsinstitutionernas operativa kapacitet genom att hjälpa incidenthanteringsorganisationerna att bli effektivare och ändamålsenligare och stödja rättsvårdande myndigheter, bekämpa it-brottslighet, skydda barn och minderåriga etc.

| — | Stödja och förstärka samarbetet mellan incidenthanteringsorganisationerna och andra nätgemenskaper. |
| --- | --- |

—

Stödja och förstärka samarbetet mellan incidenthanteringsorganisationerna och andra nätgemenskaper.

| — | Utarbeta och sprida utbildnings- och övningsmaterial. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och sprida utbildnings- och övningsmaterial.

| — | Stödja införandet av en alleuropeisk förtroendemärkning (sigill) i linje med kommissionens åtgärder på området. |
| --- | --- |

—

Stödja införandet av en alleuropeisk förtroendemärkning (sigill) i linje med kommissionens åtgärder på området.

| — | Undersöka dataläckage och införa lämpliga behörighetskontroller. |
| --- | --- |

—

Undersöka dataläckage och införa lämpliga behörighetskontroller.

| — | Se över hur krypteringsteknik används i Europa och följa upp det arbete byrån gjorde 2011 inom detta område. |
| --- | --- |

—

Se över hur krypteringsteknik används i Europa och följa upp det arbete byrån gjorde 2011 inom detta område.

Antal genomförda insatser: 15 (10)

---

(1)  WS: Work stream.

(2)  CIIP: Critical Information Infrastructure Protection.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån konstaterar att det under 2014 gjorts åtaganden för 99,78 procent av de 0,5 miljoner euro som fördes över vid förra årets slut, och att endast 1  100 euro förföll. |
| --- | --- |

11.

Byrån konstaterar att det under 2014 gjorts åtaganden för 99,78 procent av de 0,5 miljoner euro som fördes över vid förra årets slut, och att endast 1  100 euro förföll.

| 12. | Den totala andelen överföringar under avdelning II motsvarade 59,1 procent av 2013 års anslag inom samma avdelning. Av dessa kunde 50,5 procent hänföras till renoveringen av kontoret i Aten och tillhörande inköp, medan 8,6 procent var kopplade till andra projekt som inte hade med renoveringen att göra och som bland annat bestod av inköp av dagliga förbrukningsvaror. De medel som begärdes för att finansiera kontorsrenoveringen godkändes först den 4 november 2013. |
| --- | --- |

12.

Den totala andelen överföringar under avdelning II motsvarade 59,1 procent av 2013 års anslag inom samma avdelning. Av dessa kunde 50,5 procent hänföras till renoveringen av kontoret i Aten och tillhörande inköp, medan 8,6 procent var kopplade till andra projekt som inte hade med renoveringen att göra och som bland annat bestod av inköp av dagliga förbrukningsvaror. De medel som begärdes för att finansiera kontorsrenoveringen godkändes först den 4 november 2013.

| 13. | Vi understryker att inrättandet av kontoret i Aten var resultatet av en politisk kompromiss mellan Europaparlamentet, kommissionen och värdlandets regering, som syftade till att öka byråns operativa effektivitet i allmänhet och i synnerhet göra den operativa kärnverksamheten effektivare. Beslutet fattades med andra ord på högre ort, bortom byråns inflytande. |
| --- | --- |

13.

Vi understryker att inrättandet av kontoret i Aten var resultatet av en politisk kompromiss mellan Europaparlamentet, kommissionen och värdlandets regering, som syftade till att öka byråns operativa effektivitet i allmänhet och i synnerhet göra den operativa kärnverksamheten effektivare. Beslutet fattades med andra ord på högre ort, bortom byråns inflytande.

| 14. | Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och poängterar att byrån löpande rapporterar om de problem och risker som föreligger, dels till samarbetsparten DG CNECT, dels till ett flertal grekiska myndigheter, för att på så sätt säkerställa att frågorna kring betalningen av den grekiska regeringens bidrag reds ut. Hittills har fastighetsägaren haft överseende och valt att inte ta ut straffavgifter för förseningarna, som enligt uppgift beror på den grekiska regeringens administrativa arbetsgång. Fastighetsägaren har gett sitt samtycke till renoveringsprojektet trots att hyran inte betalats i tid under 2014. Efter att ha gjort en riskbedömning som även tog hänsyn till revisionsrättens iakttagelser inledde byrån kontorsrenoveringen i juni 2014, sedan risken för att hyresavtalet sägs upp bedömts som liten. Vi utforskar alla till buds stående möjligheter för att få en lösning på problemet med de sena hyresbetalningarna från den grekiska regeringen. Hittills har byrån kunnat begränsa den risk som de sena betalningarna medför. |
| --- | --- |

14.

Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och poängterar att byrån löpande rapporterar om de problem och risker som föreligger, dels till samarbetsparten DG CNECT, dels till ett flertal grekiska myndigheter, för att på så sätt säkerställa att frågorna kring betalningen av den grekiska regeringens bidrag reds ut. Hittills har fastighetsägaren haft överseende och valt att inte ta ut straffavgifter för förseningarna, som enligt uppgift beror på den grekiska regeringens administrativa arbetsgång. Fastighetsägaren har gett sitt samtycke till renoveringsprojektet trots att hyran inte betalats i tid under 2014. Efter att ha gjort en riskbedömning som även tog hänsyn till revisionsrättens iakttagelser inledde byrån kontorsrenoveringen i juni 2014, sedan risken för att hyresavtalet sägs upp bedömts som liten. Vi utforskar alla till buds stående möjligheter för att få en lösning på problemet med de sena hyresbetalningarna från den grekiska regeringen. Hittills har byrån kunnat begränsa den risk som de sena betalningarna medför.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/228 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/228

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2013 med fondens svar

(2014/C 442/26)

INLEDNING

| 1. | Europols pensionsfond (nedan kallad fonden) ligger i Haag och inrättades genom artikel 37 i bilaga 6 till de tidigare tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska polisbyrån i Haag (Europol). Regler för genomförandet av fonden fastställdes genom rådets akt av den 12 mars 1999 (1) och ändrades genom rådets beslut 2011/400/EU (2). Fondens mål är att finansiera och betala pension till personal som arbetade vid Europol innan den blev en EU-byrå den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

1.

Europols pensionsfond (nedan kallad fonden) ligger i Haag och inrättades genom artikel 37 i bilaga 6 till de tidigare tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska polisbyrån i Haag (Europol). Regler för genomförandet av fonden fastställdes genom rådets akt av den 12 mars 1999 (1) och ändrades genom rådets beslut 2011/400/EU (2). Fondens mål är att finansiera och betala pension till personal som arbetade vid Europol innan den blev en EU-byrå den 1 januari 2010.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av fondens internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av fondens internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | fondens årsredovisning (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

fondens årsredovisning (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för fonden som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (4).






  a) | I ledningens ansvar för fondens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, tillämpa de redovisningsregler för fonden som antagits av rådet (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Fondens styrelse och direktören för Europeiska polisbyrån godkänner fondens årsredovisning efter det att fondens räkenskapsförare har upprättat den på grundval av all tillgänglig information. De upprättar även en not till årsredovisningen där de bland annat förklarar att de har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av fondens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för fonden som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (4).

a)

I ledningens ansvar för fondens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, tillämpa de redovisningsregler för fonden som antagits av rådet (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Fondens styrelse och direktören för Europeiska polisbyrån godkänner fondens årsredovisning efter det att fondens räkenskapsförare har upprättat den på grundval av all tillgänglig information. De upprättar även en not till årsredovisningen där de bland annat förklarar att de har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av fondens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida fondens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida fondens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att fondens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av fondens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i fondens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av rådet. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att fondens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av fondens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i fondens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av rådet.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Upplysningar av särskild betydelse

| 10. | Revisionsrätten hänvisar till noterna 2.6 och 2.7 till fondens årsrapport 2013. Fondens styrelse har upprättat räkenskaperna enligt fortlevnadsprincipen. Fonden planerar emellertid att under 2014 reglera merparten av de ännu inte utbetalade pensionsrättigheterna genom en överföring till ett annat pensionssystem, och den 31 december 2014 kommer det inte att finnas några aktiva deltagare. Fondens styrelse och Europols styrelse överväger tillsammans med rådet för närvarande olika alternativ för fondens framtid, varav ett är avveckling kort efter den 31 december 2014. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten hänvisar till noterna 2.6 och 2.7 till fondens årsrapport 2013. Fondens styrelse har upprättat räkenskaperna enligt fortlevnadsprincipen. Fonden planerar emellertid att under 2014 reglera merparten av de ännu inte utbetalade pensionsrättigheterna genom en överföring till ett annat pensionssystem, och den 31 december 2014 kommer det inte att finnas några aktiva deltagare. Fondens styrelse och Europols styrelse överväger tillsammans med rådet för närvarande olika alternativ för fondens framtid, varav ett är avveckling kort efter den 31 december 2014.

| 11. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

11.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Dokument 5397/99 i det offentliga registret över rådets handlingar: http://register.consilium.europa.eu/

1

(2)  EUT L 179, 7.7.2011, s. 5.

2

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen och förklarande noter.

3

(4)  Artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

4

(5)  I enlighet med rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler för Europols pensionsfond och rådets beslut av den 28 juni 2011 om ändringar av den utarbetas räkenskaperna utifrån Nederländernas redovisningsregler om pensionsfonder, det vill säga direktiv 610 av de nederländska reglerna för finansiell rapportering, och utifrån de internationella redovisningsstandarderna International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

5

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | I tjänsteföreskrifterna för fonden fastställs kapitaliseringen av de pensionsavgifter som betalas av tjänstemännen till 3,5 % per år. Eftersom avgifterna betalas varje månad och kan variera från en månad till en annan är det inte korrekt att använda en årlig procentsats, utan en månatlig procentsats bör tillämpas. Effekten på årsredovisningen är dock inte väsentlig. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

I tjänsteföreskrifterna för fonden fastställs kapitaliseringen av de pensionsavgifter som betalas av tjänstemännen till 3,5 % per år. Eftersom avgifterna betalas varje månad och kan variera från en månad till en annan är det inte korrekt att använda en årlig procentsats, utan en månatlig procentsats bör tillämpas. Effekten på årsredovisningen är dock inte väsentlig.

Har inte genomförts

---

FONDENS SVAR

Europols pensionsfond har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/232

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2013 med byråns svar

(2014/C 442/27)

INLEDNING

| 1. | Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille och Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (1). Byrån har till uppgift att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille och Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (1). Byrån har till uppgift att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Exaktheten i och dokumentationen av den information som används i byråns upphandlingsförfaranden kan förbättras. |
| --- | --- |

11.

Exaktheten i och dokumentationen av den information som används i byråns upphandlingsförfaranden kan förbättras.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Enligt byråns inrättandeförordning (8) ska personalen bestå av






  — | tillfälligt anställda som byrån rekryterat för en tid på högst fem år bland anställda i sektorn på grundval av deras meriter och erfarenheter när det gäller järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet, |
| --- | --- | --- |

12.

Enligt byråns inrättandeförordning (8) ska personalen bestå av

—

tillfälligt anställda som byrån rekryterat för en tid på högst fem år bland anställda i sektorn på grundval av deras meriter och erfarenheter när det gäller järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet,

| — | tjänstemän som avdelats eller utstationerats av kommissionen eller medlemsstaterna i högst fem år, och |
| --- | --- |

—

tjänstemän som avdelats eller utstationerats av kommissionen eller medlemsstaterna i högst fem år, och

| — | övriga anställda som ska utföra handläggar- eller sekreteraruppgifter. |
| --- | --- |

—

övriga anställda som ska utföra handläggar- eller sekreteraruppgifter.

| 13. | Vid utgången av 2013 arbetade 136 tillfälligt anställda för byrån. Inrättandeförordningen föreskriver även att under byråns första tio verksamhetsår får den föreskrivna femårsperioden förlängas med en ny period på högst tre år, om det är nödvändigt för att garantera byråns kontinuerliga tjänster. Byrån använde det alternativet standardmässigt fram till mitten av 2013. Under perioden september 2013 till mars 2014 återanställde byrån dessutom fyra tillfälligt anställda (för en åttaårsperiod) vilkas kontrakt med byrån hade avslutats 2013 efter den maximala åttaårsperioden. |
| --- | --- |

13.

Vid utgången av 2013 arbetade 136 tillfälligt anställda för byrån. Inrättandeförordningen föreskriver även att under byråns första tio verksamhetsår får den föreskrivna femårsperioden förlängas med en ny period på högst tre år, om det är nödvändigt för att garantera byråns kontinuerliga tjänster. Byrån använde det alternativet standardmässigt fram till mitten av 2013. Under perioden september 2013 till mars 2014 återanställde byrån dessutom fyra tillfälligt anställda (för en åttaårsperiod) vilkas kontrakt med byrån hade avslutats 2013 efter den maximala åttaårsperioden.

| 14. | År 2013 antog byrån ett nytt beslut i överenskommelse med sin styrelse och kommissionen enligt vilket tillfälligt anställda kan få tillsvidarekontrakt. Förslaget till en omarbetad inrättandeförordning för byrån innehåller liknande bestämmelser men det är oklart om och när den kommer att antas av parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

14.

År 2013 antog byrån ett nytt beslut i överenskommelse med sin styrelse och kommissionen enligt vilket tillfälligt anställda kan få tillsvidarekontrakt. Förslaget till en omarbetad inrättandeförordning för byrån innehåller liknande bestämmelser men det är oklart om och när den kommer att antas av parlamentet och rådet.

| 15. | Byrån ligger i Lille och Valenciennes. Såsom revisionsrätten angav i sin särskilda årsrapport för budgetåret 2006 är det troligt att kostnaderna kan minskas om all verksamhet koncentreras till en plats. Det kan även göra det lättare att träffa ett heltäckande avtal om byråns säte med värdmedlemsstaten och på så sätt förtydliga enligt vilka villkor byrån och dess personal arbetar. |
| --- | --- |

15.

Byrån ligger i Lille och Valenciennes. Såsom revisionsrätten angav i sin särskilda årsrapport för budgetåret 2006 är det troligt att kostnaderna kan minskas om all verksamhet koncentreras till en plats. Det kan även göra det lättare att träffa ett heltäckande avtal om byråns säte med värdmedlemsstaten och på så sätt förtydliga enligt vilka villkor byrån och dess personal arbetar.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 220, 21.6.2004, s. 3.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328,7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

(8)  Artikel 24.3 i förordning (EG) nr 881/2004.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Andelen budgetanslag som användes till betalningar ökade för alla avdelningar men var fortfarande låg för avdelning III (driftsutgifter) där den låg på 47 % (39 % 2010). Det strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Järnvägsbyråns inrättandeförordning anger maximigränser för anställningsperioden för tillfälligt anställda som byrån rekryterar bland anställda i järnvägssektorn. Enligt de bestämmelserna kommer byrån att behöva ersätta hälften av sin operativa personal under perioden 2013–2015, vilket kan leda till större avbrott i byråns operativa verksamhet (1). | Pågår |
| 2011 | Byråns rekryteringsförfaranden behöver förbättras om full insyn och likabehandling av kandidater ska kunna garanteras. Till exempel innehöll inte meddelandena om lediga tjänster någon information om minimikravet för antal år postgymnasial utbildning eller universitetsutbildning trots att det sedan användes som urvalskriterium. Godkännandekraven för intervjuer och reservlistor, poängsättning för urvalskriterier, frågorna till de muntliga och skriftliga proven samt viktningen mellan de skriftliga och muntliga proven fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna. | Pågår |
| 2012 | Byrån har avskaffat internrevisionsfunktionen och ersatt den med en internkontrollsamordnare. Internrevisorn har lämnat byrån och det är osäkert hur den internrevisionsfunktion som föreskrivs i byråns budgetförordning kommer att utföras med den nya strukturen. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån bör förbättra sina befintliga kontroller för att se till att familjetillägg beräknas och betalas korrekt på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån efterlever inte sin norm för internkontroll om kontinuitet; det saknas godkända kontinuitets- och katastrofplaner för it. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Andelen budgetanslag som användes till betalningar ökade för alla avdelningar men var fortfarande låg för avdelning III (driftsutgifter) där den låg på 47 % (39 % 2010). Det strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

Järnvägsbyråns inrättandeförordning anger maximigränser för anställningsperioden för tillfälligt anställda som byrån rekryterar bland anställda i järnvägssektorn. Enligt de bestämmelserna kommer byrån att behöva ersätta hälften av sin operativa personal under perioden 2013–2015, vilket kan leda till större avbrott i byråns operativa verksamhet (1).

Pågår

2011

Byråns rekryteringsförfaranden behöver förbättras om full insyn och likabehandling av kandidater ska kunna garanteras. Till exempel innehöll inte meddelandena om lediga tjänster någon information om minimikravet för antal år postgymnasial utbildning eller universitetsutbildning trots att det sedan användes som urvalskriterium. Godkännandekraven för intervjuer och reservlistor, poängsättning för urvalskriterier, frågorna till de muntliga och skriftliga proven samt viktningen mellan de skriftliga och muntliga proven fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna.

Pågår

2012

Byrån har avskaffat internrevisionsfunktionen och ersatt den med en internkontrollsamordnare. Internrevisorn har lämnat byrån och det är osäkert hur den internrevisionsfunktion som föreskrivs i byråns budgetförordning kommer att utföras med den nya strukturen.

Har genomförts

2012

Byrån bör förbättra sina befintliga kontroller för att se till att familjetillägg beräknas och betalas korrekt på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter.

Har genomförts

2012

Byrån efterlever inte sin norm för internkontroll om kontinuitet; det saknas godkända kontinuitets- och katastrofplaner för it.

Pågår

---

(1)  Artikel 24 i förordning (EG) nr 881/2004.

---

BILAGA II

Europeiska järnvägsbyrån (Lille/Valenciennes)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 91.1 i EUF-fördraget) | För att genomföra artikel 90 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa






  a) | gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 91.1 i EUF-fördraget)

För att genomföra artikel 90 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa

a)

gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier,

| b) | de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat,

| c) | åtgärder för att förbättra transportsäkerheten, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att förbättra transportsäkerheten,

| d) | alla andra lämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

d)

alla andra lämpliga bestämmelser.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004)

Mål

Byrån ska bistå med sakkunskap i tekniska frågor till genomförandet av en unionslagstiftning som syftar till att

| — | förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft,

| — | lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet, |
| --- | --- |

—

lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet,

för att bidra till upprättandet av ett europeiskt järnvägsområde utan gränser och att garantera en hög säkerhetsnivå.

Uppgifter

| 1. | Lämna rekommendationer till kommissionen om






  — | gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG), |
| --- | --- | --- |

1.

Lämna rekommendationer till kommissionen om

—

gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG),

| — | säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet,

| — | utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, |
| --- | --- |

—

utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,

| — | yrkeskunskaper, |
| --- | --- |

—

yrkeskunskaper,

| — | registrering av rullande materiel. |
| --- | --- |

—

registrering av rullande materiel.

| 2. | Avge yttranden om






  — | nationella säkerhetsbestämmelser, |
| --- | --- | --- |

2.

Avge yttranden om

—

nationella säkerhetsbestämmelser,

| — | kontroll av kvaliteten på det arbete som de anmälda organen utför, |
| --- | --- |

—

kontroll av kvaliteten på det arbete som de anmälda organen utför,

| — | driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet. |
| --- | --- |

—

driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet.

| 3. | Samordning av nationella organ
  Samordning av nationella säkerhetsmyndigheter och nationella utredningsorgan (såsom beskrivs i artiklarna 17 och 21 i direktiv 2004/49/EG). |
| --- | --- |

3.

Samordning av nationella organ

Samordning av nationella säkerhetsmyndigheter och nationella utredningsorgan (såsom beskrivs i artiklarna 17 och 21 i direktiv 2004/49/EG).

| 4. | Publikationer och databaser






  — | Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år). |
| --- | --- | --- |

4.

Publikationer och databaser

—

Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år).

| — | Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år). |
| --- | --- |

—

Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år).

| — | Offentlig databas för säkerhetsdokument. |
| --- | --- |

—

Offentlig databas för säkerhetsdokument.

| — | Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet. |
| --- | --- |

—

Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet.

Organisation

Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och sex företrädare utan rösträtt för de berörda yrkessektorerna.

Direktör

Utnämns av styrelsen på förslag av kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Budget

25,8(25,8) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2013

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 143 (144)

Tillsatta tjänster den 31 december 2013: 135 (139)

Övrig personal: 15 (14)

Personalstyrka totalt: 150 (153), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 116 (119) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 116 (119)

| — | administrativa uppgifter: 34 (34) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 34 (34)

Produkter och tjänster 2013

Uppföljning, ändringar av texter, spridning och övervakning när det gäller ett gemensamt säkerhetsintyg.

Utvärdering av ändamålsenligheten och det praktiska genomförandet av åtgärder via sekretariatet för det gemensamma nätverket.

Utveckling av ett system för ett gemensamt säkerhetsintyg.

Införande av en gemensam mall som bygger på relevanta direktiv och kommissionens rekommendation 2011/217/EU (även kallad DV29) som medlemsstaterna ska användas när de dokumenterar den godkännandeprocess som de har tillämpat.

Slutförande av utarbetandet av nästan alla tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som gäller för hela EU:s järnvägsnät.

Fastställande och sammanställning av referensdokument med nationella regler för godkännande av fordon och klassificering av deras likvärdighet för att underlätta ömsesidigt erkännande.

Rapporter om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet.

Rekommendationer om säkerhetsbedömning och säkerhetsrapportering, bland annat gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma säkerhetsmetoder, samordning av säkerhetsmyndigheter och utredningsorgan och rapportering om funktionssäkerheten i medlemsstaterna.

Rekommendationer om säkerhetsbestämmelser, bland annat utvärdering av hur nationella säkerhetsbestämmelser görs tillgängliga och undersökning av hur medlemsstaterna har införlivat direktivet om järnvägssäkerhet.

Inrättande och underhåll av en rad register över säkerhet och driftskompatibilitet.

Vägledning, stöd och råd till järnvägssektorn och medlemsstaterna när de inför telematikapplikationer för tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) (telematikapplikationer för godstrafik, TAF och telematikapplikationer för persontrafik, TAP).

Fungerade som systemmyndighet och förvaltare av ändringar för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS), gav ut tredje utgåvan av specifikationen för driftlednings- och signaleringsdelen ETCS och bistod kommissionen vid utvärderingen av ERTMS-projekt.

Samarbete med genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet vid utvärderingen av särskilda ERTMS-projekt.

Tekniska yttranden över nationella regler och övervakning av anmälda organs arbete.

Bifogade en konsekvensbedömning till lämpliga rekommendationer.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| Punkt 11. | Byrån noterar revisionsrättens anmärkning och kommer att se över sitt upphandlingsförfarande. |
| --- | --- |

Punkt 11.

Byrån noterar revisionsrättens anmärkning och kommer att se över sitt upphandlingsförfarande.

| Punkt 12–14. | Byrån noterar revisionsrättens kommentarer. |
| --- | --- |

Punkt 12–14.

Byrån noterar revisionsrättens kommentarer.

| Punkt 15. | Byrån har löpande kontakter med värdmedlemsstaten angående ett avtal om byråns säte. De franska myndigheterna har dock hittills gjort bedömningen att ”Protokollet om immunitet och privilegier” ska tillämpas, och detta räcker för byrån. |
| --- | --- |

Punkt 15.

Byrån har löpande kontakter med värdmedlemsstaten angående ett avtal om byråns säte. De franska myndigheterna har dock hittills gjort bedömningen att ”Protokollet om immunitet och privilegier” ska tillämpas, och detta räcker för byrån.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/240 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/240

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/28)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 9, 12.1.2008, s. 15.

1

(2)  I bilaga I sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga I

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 62 och 68 jämförda med artiklarna 53 och 58 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

7

---

BILAGA I

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 182 i EUF- fördraget) | 1. | Europaparlamentet och rådet ska efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén anta ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter. Ramprogrammet ska






  — | fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang, |
| --- | --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 182 i EUF- fördraget)

1.

Europaparlamentet och rådet ska efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén anta ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter. Ramprogrammet ska

—

fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang,

| — | ange huvudlinjerna för denna verksamhet, |
| --- | --- |

—

ange huvudlinjerna för denna verksamhet,

| — | fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar. |
| --- | --- |

—

fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar.

| 2. | Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras. |
| --- | --- |

2.

Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras.

| 3. | Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet.

| 4. | Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

4.

Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Genomförande-organets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/37/EG)

Mål

Genomförandeorganet inrättades i december 2007 genom kommissionens beslut 2008/37/EG för förvaltningen av det särskilda gemenskapsprogrammet Idéer på området spetsforskning enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003. Programmets Idéer genomförs av Europeiska forskningsrådet (EFR), som består av ett oberoende vetenskapligt råd som fastställer ERF:s vetenskapliga strategi och övervakar hur strategin genomförs av genomförandeorganet som sköter den operativa förvaltningen. Genomförandeorganet blev självständigt från generaldirektoratet för forskning och innovation den 15 juli 2009.

Uppgifter

Genomförandeorganets uppgifter beskrivs i den delegerade rättsakten (se kommissionens beslut C(2008) 5694), särskilt artiklarna 5–7. Genomförandeorganet har bland annat anförtrotts följande uppgifter:

| — | Alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet och särskilt utvärderingsförfaranden, expertutvärderingar och urvalsprocesser enligt de principer som fastställts av vetenskapliga rådet. |
| --- | --- |

—

Alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet och särskilt utvärderingsförfaranden, expertutvärderingar och urvalsprocesser enligt de principer som fastställts av vetenskapliga rådet.

| — | Den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen. |
| --- | --- |

—

Den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen.

Organisation

(Kommissionens beslut C(2008) 5132 och C(2011) 4877)

(Kommissionens beslut 2007/134/EG och 2011/12/EU)

(Rådets beslut 2006/972/EG)

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003)

Styrkommittén

Styrkommittén är det organ som övervakar genomförandeorganets insatser och utses av kommissionen (se kommissionens beslut C(2008) 5132). Den antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram (efter kommissionens godkännande), den administrativa budgeten och de årliga rapporterna. Den består av fem ledamöter och en observatör.

Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd

ERF:s vetenskapliga råd har genom kommissionens beslut 2007/134/EG anförtrotts uppgiften att fastställa en vetenskaplig strategi för det särskilda programmet Idéer, besluta om vilken typ av forskning som ska finansieras i enlighet med artikel 5.3 i rådets beslut 2006/972/EG och stå som garant för verksamheten ur ett vetenskapligt perspektiv. Dess uppgifter ska särskilt omfatta fastställande av det årliga arbetsprogrammet för det särskilda programmet Idéer och förfaranden för expertutvärdering samt övervakning och kvalitetskontroll av genomförandet av det särskilda programmet Idéer, utan att det påverkar kommissionens ansvar. Det består av 22 ledamöter som utses av kommissionen.

Genomförandeorganets direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförande-organets förfogande 2013 (2012)

Budget

40,1(37,8) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2013

I driftsbudgeten för 2013 ingår en tjänsteförteckning med 100 (100) tillfälligt anställda och en budget för 289 (289) kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, vilket ger en total personalstyrka på 389 (389) personer. Av dessa var 379 (380) tjänster tillsatta vid utgången av 2013:

| — | 99 (96) tillfälligt anställda, varav 13 (11) utstationerade och 86 (85) externa, |
| --- | --- |

—

99 (96) tillfälligt anställda, varav 13 (11) utstationerade och 86 (85) externa,

| — | 270 (275) kontraktsanställda, |
| --- | --- |

—

270 (275) kontraktsanställda,

| — | 10 (9) nationella experter. |
| --- | --- |

—

10 (9) nationella experter.

Anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 70 % (71 %), |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 70 % (71 %),

| — | administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 30 % (29 %). |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 30 % (29 %).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

| 1. | Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer, ansökningsomgångar för startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet). Arbetsprogrammet för idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år. |
| --- | --- |

1.

Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer, ansökningsomgångar för startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet). Arbetsprogrammet för idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år.

| 2. | Genomförandet av 2013 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer (startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet)): 10  151 ansökningsförslag lämnades in 2013, varav 3  329 gällde startbidrag, 3  673 en ansökningsomgång för det nya konsolideringsbidraget, 2  408 bidrag till avancerad forskning, 449 synergibidrag och 292 bidrag till stöd för forskningskoncept. Av dessa var totalt 9  968 stödberättigande och utvärderades därför av utvärderingspanelen. Totalt valdes 959 förslag ut till bidragsprocessen (890 togs upp på huvudlistorna och 69 på reservlistorna). |
| --- | --- |

2.

Genomförandet av 2013 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer (startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet)): 10  151 ansökningsförslag lämnades in 2013, varav 3  329 gällde startbidrag, 3  673 en ansökningsomgång för det nya konsolideringsbidraget, 2  408 bidrag till avancerad forskning, 449 synergibidrag och 292 bidrag till stöd för forskningskoncept. Av dessa var totalt 9  968 stödberättigande och utvärderades därför av utvärderingspanelen. Totalt valdes 959 förslag ut till bidragsprocessen (890 togs upp på huvudlistorna och 69 på reservlistorna).

| 3. | Framtagning och spridning av information om det särskilda programmet Idéer och genomförandeorganets verksamheter under 2013. |
| --- | --- |

3.

Framtagning och spridning av information om det särskilda programmet Idéer och genomförandeorganets verksamheter under 2013.

| 4. | Vetenskapliga rådet höll regelbundet sammanträden 2013 runt om i Europa, vanligen på inbjudan av nationella myndigheter. Sammanträden i olika länder som antingen är medlemmar i EU eller associerade länder är ett sätt att synliggöra ERF. Sammanträdena ses även som viktiga händelser av både nationella myndigheter och den lokala forskarvärlden. Fem plenarsammanträden i vetenskapliga rådet anordnades mellan den 1 januari och den 31 december 2013; i januari, mars och december i Bryssel (Belgien), i juni i Bratislava (Slovakien) och i oktober i Utrecht (Nederländerna). I enlighet med rekommendationerna från den panel som såg över genomförandeorganets strukturer och mekanismer 2009 har vetenskapliga rådet inrättat två ständiga kommittéer: den första ger vägledning om intressekonflikter, fel i yrkesutövningen och etiska frågor, den andra arbetar med urvalet av deltagare i utvärderingspaneler. Genomförandeorganet gav stöd till den operativa verksamheten vid de två kommittéerna som träffades tre gånger under 2013. Vetenskapliga rådets ledamöter träffades även i arbetsgrupper om särskilda frågor. Genomförandeorganet anordnade under 2013 olika sammanträden med arbetsgrupperna om innovation och förbindelser med näringslivet, öppen åtkomst, internationalisering och balans mellan könen. Arbetsgrupperna utför analyser och bidrar till genomförandeorganets vetenskapliga strategi genom förslag som antas av Vetenskapliga rådets plenarsammanträden inom de områden som omfattas av deras mandat. Tillsammans med arbetsgruppernas ledamöter utarbetade genomförandeorganet en rad arbetsdokument med analyser och viktiga slutsatser om de särskilda frågor som behandlas av arbetsgrupperna och de ständiga kommittéerna. |
| --- | --- |

4.

Vetenskapliga rådet höll regelbundet sammanträden 2013 runt om i Europa, vanligen på inbjudan av nationella myndigheter. Sammanträden i olika länder som antingen är medlemmar i EU eller associerade länder är ett sätt att synliggöra ERF. Sammanträdena ses även som viktiga händelser av både nationella myndigheter och den lokala forskarvärlden. Fem plenarsammanträden i vetenskapliga rådet anordnades mellan den 1 januari och den 31 december 2013; i januari, mars och december i Bryssel (Belgien), i juni i Bratislava (Slovakien) och i oktober i Utrecht (Nederländerna). I enlighet med rekommendationerna från den panel som såg över genomförandeorganets strukturer och mekanismer 2009 har vetenskapliga rådet inrättat två ständiga kommittéer: den första ger vägledning om intressekonflikter, fel i yrkesutövningen och etiska frågor, den andra arbetar med urvalet av deltagare i utvärderingspaneler. Genomförandeorganet gav stöd till den operativa verksamheten vid de två kommittéerna som träffades tre gånger under 2013. Vetenskapliga rådets ledamöter träffades även i arbetsgrupper om särskilda frågor. Genomförandeorganet anordnade under 2013 olika sammanträden med arbetsgrupperna om innovation och förbindelser med näringslivet, öppen åtkomst, internationalisering och balans mellan könen. Arbetsgrupperna utför analyser och bidrar till genomförandeorganets vetenskapliga strategi genom förslag som antas av Vetenskapliga rådets plenarsammanträden inom de områden som omfattas av deras mandat. Tillsammans med arbetsgruppernas ledamöter utarbetade genomförandeorganet en rad arbetsdokument med analyser och viktiga slutsatser om de särskilda frågor som behandlas av arbetsgrupperna och de ständiga kommittéerna.

Under 2013 anordnade fyra av de fem arbetsgrupperna fyra stora evenemang i Bryssel:

| — | Arbetsgruppen om innovation och förbindelser med näringslivet: om ny teknik från ERF, den 5 februari tillsammans med Science Business – elva mottagare av ERF-stöd för forskningskoncept träffade olika investerare från näringslivet för att tala om sina projekt och upprätta potentiella affärskontakter. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen om innovation och förbindelser med näringslivet: om ny teknik från ERF, den 5 februari tillsammans med Science Business – elva mottagare av ERF-stöd för forskningskoncept träffade olika investerare från näringslivet för att tala om sina projekt och upprätta potentiella affärskontakter.

| — | Arbetsgruppen om öppen åtkomst: workshop om infrastrukturer för öppen åtkomst inom samhällsvetenskap och humaniora. Evenemanget planerades och genomfördes i samarbete med vetenskapliga rådets arbetsgrupp om öppen åtkomst. Det sammanförde ett brett spektrum av experter på området, bland annat företrädare för universitet, finansiärer och politiker. Två mottagare av ERF-stöd deltog också. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen om öppen åtkomst: workshop om infrastrukturer för öppen åtkomst inom samhällsvetenskap och humaniora. Evenemanget planerades och genomfördes i samarbete med vetenskapliga rådets arbetsgrupp om öppen åtkomst. Det sammanförde ett brett spektrum av experter på området, bland annat företrädare för universitet, finansiärer och politiker. Två mottagare av ERF-stöd deltog också.

| — | Arbetsgruppen om nyckelresultatindikatorer: workshop om identifiering av spetsforskning och nya forskningsområden i samband med forskningsförslag anordnades med samordnarna av de två samordnings- och stödprojekt som studerar potentialen för bibliometri som stöd för ERF:s övervaknings- och utvärderingsstrategi. Under en tvådagarsdiskussion den 20–21 februari granskade ERF, medlemmar av vetenskapliga rådet, experter på scientometri, vetenskaplig personal från genomförandeorganet, kolleger från generaldirektoraten för forskning och för kommunikationsnät, innehåll och teknik samt företrädare för andra forskningsfinansierande organ de resultat som presenterades av medlemmarna i samordnings- och stödprojektteamet. Resultaten gällde bibliometriska tekniker och indikatorer som mäter i vilken utsträckning ERF stöder forskningsförslag om spetsforskning och nya forskningsområden. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen om nyckelresultatindikatorer: workshop om identifiering av spetsforskning och nya forskningsområden i samband med forskningsförslag anordnades med samordnarna av de två samordnings- och stödprojekt som studerar potentialen för bibliometri som stöd för ERF:s övervaknings- och utvärderingsstrategi. Under en tvådagarsdiskussion den 20–21 februari granskade ERF, medlemmar av vetenskapliga rådet, experter på scientometri, vetenskaplig personal från genomförandeorganet, kolleger från generaldirektoraten för forskning och för kommunikationsnät, innehåll och teknik samt företrädare för andra forskningsfinansierande organ de resultat som presenterades av medlemmarna i samordnings- och stödprojektteamet. Resultaten gällde bibliometriska tekniker och indikatorer som mäter i vilken utsträckning ERF stöder forskningsförslag om spetsforskning och nya forskningsområden.

| — | Arbetsgruppen om balans mellan könen: Temat var att ge lika möjligheter för män och kvinnor att göra karriär inom vetenskap och teknik. Målet var att samla företrädare för nationella forskningsorganisationer och jämställdhetsexperter för att diskutera de olika praxis och metoder för jämställdhetsintegrering som används i olika europeiska länder och för att utbyta god praxis när det gäller politik och metoder för att uppmuntra ett ökat deltagande av kvinnliga forskare. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen om balans mellan könen: Temat var att ge lika möjligheter för män och kvinnor att göra karriär inom vetenskap och teknik. Målet var att samla företrädare för nationella forskningsorganisationer och jämställdhetsexperter för att diskutera de olika praxis och metoder för jämställdhetsintegrering som används i olika europeiska länder och för att utbyta god praxis när det gäller politik och metoder för att uppmuntra ett ökat deltagande av kvinnliga forskare.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/247

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2013 med myndighetens svar

(2014/C 442/29)

INLEDNING

| 1. | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet (2). Myndigheten inledde sin verksamhet den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

1.

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet (2). Myndigheten inledde sin verksamhet den 1 januari 2011.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Den övergripande andelen gjorda åtaganden ökade från 86 % år 2012 till 93 % år 2013, vilket visar att åtagandena gjordes utan alltför stora förseningar. Det var dock en stor andel gjorda åtaganden som fördes över till 2014 inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 3 6 88  487 miljoner euro (58 %). Det berodde på it-tjänster som levererades 2013 men som myndigheten ännu inte hade betalat för (0,8 miljoner euro), planerade it-tjänster i arbetsprogrammet för 2014 som myndigheten hade ingått kontrakt för i slutet av året (1,1 miljoner euro), vissa förseningar i it-upphandlingar (0,4 miljoner euro) och också att en del it-projekt löpte under flera år. |
| --- | --- |

11.

Den övergripande andelen gjorda åtaganden ökade från 86 % år 2012 till 93 % år 2013, vilket visar att åtagandena gjordes utan alltför stora förseningar. Det var dock en stor andel gjorda åtaganden som fördes över till 2014 inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 3 6 88  487 miljoner euro (58 %). Det berodde på it-tjänster som levererades 2013 men som myndigheten ännu inte hade betalat för (0,8 miljoner euro), planerade it-tjänster i arbetsprogrammet för 2014 som myndigheten hade ingått kontrakt för i slutet av året (1,1 miljoner euro), vissa förseningar i it-upphandlingar (0,4 miljoner euro) och också att en del it-projekt löpte under flera år.

| 12. | Under 2013 gjorde myndigheten tolv budgetöverföringar på 5,1 miljoner euro eller 18 % av budgeten (2012: 22 överföringar som uppgick till 3,2 miljoner euro eller 16 % av budgeten), vilket tyder på fortsatta brister i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

12.

Under 2013 gjorde myndigheten tolv budgetöverföringar på 5,1 miljoner euro eller 18 % av budgeten (2012: 22 överföringar som uppgick till 3,2 miljoner euro eller 16 % av budgeten), vilket tyder på fortsatta brister i budgetplaneringen.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Cirka 27 % av de betalningar som gjordes 2013 för varor och tjänster var försenade. De sena betalningarna var i genomsnitt 32 dagar försenade. Den dröjsmålsränta som betalades 2013 uppgick till 3  834 euro. |
| --- | --- |

13.

Cirka 27 % av de betalningar som gjordes 2013 för varor och tjänster var försenade. De sena betalningarna var i genomsnitt 32 dagar försenade. Den dröjsmålsränta som betalades 2013 uppgick till 3  834 euro.

| 14. | Enligt protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (8) och EU:s momsdirektiv (9) är myndigheten befriad från indirekta skatter. Den moms som myndigheten betalade under perioden 2011–2013 uppgick till 3,3 miljoner euro. Efter utdragna diskussioner med värdmedlemsstaten började myndigheten begära att få momsen återbetald under det sista kvartalet 2012, men den hade endast begärt tillbaka 1,3 miljoner euro vid utgången av 2013. |
| --- | --- |

14.

Enligt protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (8) och EU:s momsdirektiv (9) är myndigheten befriad från indirekta skatter. Den moms som myndigheten betalade under perioden 2011–2013 uppgick till 3,3 miljoner euro. Efter utdragna diskussioner med värdmedlemsstaten började myndigheten begära att få momsen återbetald under det sista kvartalet 2012, men den hade endast begärt tillbaka 1,3 miljoner euro vid utgången av 2013.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

(8)  Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier (EUT C 115, 9.5.2008, s. 266).

8

(9)  Rådets direktiv 2006/112/EG (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

9

---

BILAGA I

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndighetens åtaganden uppgick till 1 2 8 41  997 euro eller 76 % av budgeten för 2011. Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning III, driftsutgifter (47 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt. Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten. | e.t. |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 16,9 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Eftaländerna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 4,3 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning (1) bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Pågår |
| 2011 | Brister konstaterades när det gällde sex rättsliga åtaganden som hade ingåtts före budgetmässiga åtaganden (4 83  845 euro). | Pågår (2) |
| 2011 | Revisionsrätten fann ett antal fall till ett totalt värde av 2 07  442 euro där betalningsbemyndiganden som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga och bör annulleras. | Pågår |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. När det gäller immateriella anläggningstillgångar som myndigheten har utvecklat var redovisningsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitliga. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Antalet års erfarenhet som krävs för en viss tjänst respekterades inte, ansökningar som lämnades in efter tidsfristen godtogs, frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att en uttagningskommitté skulle utses. | Har genomförts |
| 2012 | Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren. | Har genomförts |
| 2012 | Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda. | Pågår |
| 2012 | Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång. | Pågår |
| 2012 | Myndighetens totala anslag för 2012 var 20,3 miljoner euro, varav 2,8 miljoner euro (14 %) förföll och 4,2 miljoner euro (21 %) av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes över till 2013.
  Den stora andelen förfallna anslag beror till största delen på att budgeten hade fastställts mot bakgrund av att tjänsteförteckningen skulle vara helt genomförd i början av 2012, men några rekryteringar gjordes inte förrän under året. Försenade upphandlingar av it gjorde också att anslag förföll. | e.t. |
| 2012 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över är hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 39 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 52 %. När det gäller avdelning II beror detta främst på att ett stort kontrakt på byggarbeten vid myndighetens lokaler tilldelades i december 2012 (0,6 miljoner euro) och på att beställd it-hårdvara (0,5 miljoner euro), telefonutrustning (0,1 miljoner euro) och möbler (0,3 miljoner euro) inte var slutlevererade vid årets slut. Den höga andelen av gjorda åtaganden som fördes över beror, när det gäller avdelning III, på att flera stora projekt för it-utveckling är fleråriga till sin natur och att de tillhörande upphandlingarna var försenade. | e.t. |
| 2012 | Under 2012 gjorde myndigheten 22 budgetöverföringar på 3,2 miljoner euro (16 % av den totala budgeten för 2012), vilket tyder på brister i budgetplaneringen. | Pågår |
| 2012 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena ännu mer. Vid ett granskat rekryteringsförfarande tillämpades exempelvis inte antalet år av erfarenhet för en viss tjänst och i tre granskade rekryteringsförfaranden fanns inga bevis för att minimikraven för att föras upp på förteckningarna över godkända sökande hade fastställts innan ansökningarna gicks igenom. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndighetens åtaganden uppgick till 1 2 8 41  997 euro eller 76 % av budgeten för 2011. Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning III, driftsutgifter (47 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt. Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten.

e.t.

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 16,9 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Eftaländerna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 4,3 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning (1) bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Pågår

2011

Brister konstaterades när det gällde sex rättsliga åtaganden som hade ingåtts före budgetmässiga åtaganden (4 83  845 euro).

Pågår (2)

2011

Revisionsrätten fann ett antal fall till ett totalt värde av 2 07  442 euro där betalningsbemyndiganden som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga och bör annulleras.

Pågår

2011

Myndigheten behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. När det gäller immateriella anläggningstillgångar som myndigheten har utvecklat var redovisningsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitliga.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Antalet års erfarenhet som krävs för en viss tjänst respekterades inte, ansökningar som lämnades in efter tidsfristen godtogs, frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att en uttagningskommitté skulle utses.

Har genomförts

2012

Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren.

Har genomförts

2012

Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda.

Pågår

2012

Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång.

Pågår

2012

Myndighetens totala anslag för 2012 var 20,3 miljoner euro, varav 2,8 miljoner euro (14 %) förföll och 4,2 miljoner euro (21 %) av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes över till 2013.

Den stora andelen förfallna anslag beror till största delen på att budgeten hade fastställts mot bakgrund av att tjänsteförteckningen skulle vara helt genomförd i början av 2012, men några rekryteringar gjordes inte förrän under året. Försenade upphandlingar av it gjorde också att anslag förföll.

e.t.

2012

Andelen gjorda åtaganden som fördes över är hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 39 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 52 %. När det gäller avdelning II beror detta främst på att ett stort kontrakt på byggarbeten vid myndighetens lokaler tilldelades i december 2012 (0,6 miljoner euro) och på att beställd it-hårdvara (0,5 miljoner euro), telefonutrustning (0,1 miljoner euro) och möbler (0,3 miljoner euro) inte var slutlevererade vid årets slut. Den höga andelen av gjorda åtaganden som fördes över beror, när det gäller avdelning III, på att flera stora projekt för it-utveckling är fleråriga till sin natur och att de tillhörande upphandlingarna var försenade.

e.t.

2012

Under 2012 gjorde myndigheten 22 budgetöverföringar på 3,2 miljoner euro (16 % av den totala budgeten för 2012), vilket tyder på brister i budgetplaneringen.

Pågår

2012

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena ännu mer. Vid ett granskat rekryteringsförfarande tillämpades exempelvis inte antalet år av erfarenhet för en viss tjänst och i tre granskade rekryteringsförfaranden fanns inga bevis för att minimikraven för att föras upp på förteckningarna över godkända sökande hade fastställts innan ansökningarna gicks igenom.

Har genomförts

---

(1)  Artiklarna 15.4 och 16.1.

(2)  Liknande fall konstaterades 2013.

---

BILAGA II

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Paris)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009) | Uppgifter







  — | Utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009)

Uppgifter

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn.

| — | Utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande. |
| --- | --- |

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande.

| — | Utfärda riktlinjer och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Utfärda riktlinjer och rekommendationer.

| — | Utfärda rekommendationer om en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten. |
| --- | --- |

—

Utfärda rekommendationer om en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten.

| — | Fatta enskilda beslut riktade till behöriga myndigheter i vissa krissituationer och för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

—

Fatta enskilda beslut riktade till behöriga myndigheter i vissa krissituationer och för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer.

| — | Fatta enskilda beslut riktade till finansmarknadsaktörer, när det gäller direkt tillämplig unionsrätt, om i) en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten och om den nationella myndigheten inte har följt ett formellt yttrande från kommissionen, ii) om en behörig myndighet inte rättar sig efter myndighetens beslut som antagits i vissa krissituationer eller iii) för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer om en behörig myndighet inte har rättat sig efter myndighetens beslut. |
| --- | --- |

—

Fatta enskilda beslut riktade till finansmarknadsaktörer, när det gäller direkt tillämplig unionsrätt, om i) en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten och om den nationella myndigheten inte har följt ett formellt yttrande från kommissionen, ii) om en behörig myndighet inte rättar sig efter myndighetens beslut som antagits i vissa krissituationer eller iii) för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer om en behörig myndighet inte har rättat sig efter myndighetens beslut.

| — | Avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om alla frågor som har samband med dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om alla frågor som har samband med dess behörighetsområde.

| — | Samla in nödvändiga uppgifter om finansmarknadsaktörer så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelats. |
| --- | --- |

—

Samla in nödvändiga uppgifter om finansmarknadsaktörer så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelats.

| — | Utveckla gemensamma metoder för att utvärdera hur produktens särdrag och distributionsprocesserna inverkar på finansmarknadsaktörernas finansiella ställning och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

—

Utveckla gemensamma metoder för att utvärdera hur produktens särdrag och distributionsprocesserna inverkar på finansmarknadsaktörernas finansiella ställning och konsumentskyddet.

| — | Tillhandahålla en centralt tillgänglig databas med registrerade finansmarknadsaktörer inom sitt behörighetsområde, om detta specificeras i sektorspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla en centralt tillgänglig databas med registrerade finansmarknadsaktörer inom sitt behörighetsområde, om detta specificeras i sektorspecifik lagstiftning.

| — | Utfärda varningar om en finansiell verksamhet allvarligt hotar dess mål. |
| --- | --- |

—

Utfärda varningar om en finansiell verksamhet allvarligt hotar dess mål.

| — | Tillfälligt förbjuda eller begränsa viss finansiell verksamhet som hotar finansmarknadernas funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system i de fall och på de villkor som anges i den sektorspecifika lagstiftningen eller om så krävs i en krissituation. |
| --- | --- |

—

Tillfälligt förbjuda eller begränsa viss finansiell verksamhet som hotar finansmarknadernas funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system i de fall och på de villkor som anges i den sektorspecifika lagstiftningen eller om så krävs i en krissituation.

| — | Delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter.

| — | Hantera varje risk för störningar av det finansiella systemet som orsakas av en försämring av hela det finansiella systemet eller en del av det och som kan få allvarliga negativa konsekvenser för den inre marknaden och den reala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Hantera varje risk för störningar av det finansiella systemet som orsakas av en försämring av hela det finansiella systemet eller en del av det och som kan få allvarliga negativa konsekvenser för den inre marknaden och den reala ekonomin.

| — | Utarbeta ytterligare riktlinjer och rekommendationer för centrala finansmarknadsaktörer så att den systemrisk som de utgör beaktas. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ytterligare riktlinjer och rekommendationer för centrala finansmarknadsaktörer så att den systemrisk som de utgör beaktas.

| — | Undersöka en särskild typ av finansiell verksamhet, produkttyp eller typ av beteende för att bedöma potentiella hot mot finansmarknaders integritet eller stabiliteten i det finansiella systemet och rekommendera lämpliga åtgärder till de berörda behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Undersöka en särskild typ av finansiell verksamhet, produkttyp eller typ av beteende för att bedöma potentiella hot mot finansmarknaders integritet eller stabiliteten i det finansiella systemet och rekommendera lämpliga åtgärder till de berörda behöriga myndigheterna.

| — | Utföra uppgifter och ansvar som delegerats av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Utföra uppgifter och ansvar som delegerats av behöriga myndigheter.

| — | Avge yttranden till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden till behöriga myndigheter.

| — | Genomföra inbördes utvärderingar av de behöriga myndigheternas verksamheter. |
| --- | --- |

—

Genomföra inbördes utvärderingar av de behöriga myndigheternas verksamheter.

| — | Svara för samordningen mellan de behöriga myndigheterna, särskilt i situationer då en ogynnsam utveckling kan komma att äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i det finansiella systemet i unionen. |
| --- | --- |

—

Svara för samordningen mellan de behöriga myndigheterna, särskilt i situationer då en ogynnsam utveckling kan komma att äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i det finansiella systemet i unionen.

| — | Ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansmarknadsaktörernas förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden. |
| --- | --- |

—

Ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansmarknadsaktörernas förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden.

| — | Fatta beslut om ansökningar om certifiering och registrering av kreditvärderingsinstitut och om återkallande av sådan certifiering och registrering. |
| --- | --- |

—

Fatta beslut om ansökningar om certifiering och registrering av kreditvärderingsinstitut och om återkallande av sådan certifiering och registrering.

| — | Ingå samarbetsavtal med de behöriga tillsynsmyndigheterna i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ingå samarbetsavtal med de behöriga tillsynsmyndigheterna i tredjeländer.

| — | Genomföra utredningar och kontroller på plats i kreditvärderingsinstitutens, de kreditvärderade enheternas och anknutna tredje parters lokaler. |
| --- | --- |

—

Genomföra utredningar och kontroller på plats i kreditvärderingsinstitutens, de kreditvärderade enheternas och anknutna tredje parters lokaler.

| — | Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse besluta att återkalla registreringen av det, tillfälligt förbjuda det att utfärda kreditbetyg, tillfälligt upphäva användningen, i rättsligt reglerade sammanhang, av kreditbetyg som det har utfärdat, kräva att överträdelsen upphör och/eller utfärda offentliga underrättelser. |
| --- | --- |

—

Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse besluta att återkalla registreringen av det, tillfälligt förbjuda det att utfärda kreditbetyg, tillfälligt upphäva användningen, i rättsligt reglerade sammanhang, av kreditbetyg som det har utfärdat, kräva att överträdelsen upphör och/eller utfärda offentliga underrättelser.

| — | Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse uppsåtligen eller av oaktsamhet, besluta att utdöma böter. |
| --- | --- |

—

Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse uppsåtligen eller av oaktsamhet, besluta att utdöma böter.

Organisation

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning

Ordförande (utan rösträtt), varje medlemsstats chef för den nationella offentliga myndighet som är behörig att utöva tillsyn över finansmarknadsaktörer, en företrädare (utan rösträtt) för kommissionen, en företrädare (utan rösträtt) för Europeiska systemrisknämnden, en företrädare (utan rösträtt) för var och en av de båda andra europeiska tillsynsmyndigheterna.

Uppgifter

Ska ge myndigheten vägledning i dess arbete och ansvara för att fatta sådana beslut som avses i kapitel II i inrättandeförordningen.

Förvaltningsstyrelsen

Sammansättning

Ordföranden och sex andra ledamöter av tillsynsstyrelsen som valts av och bland tillsynsstyrelsens röstberättigade ledamöter. Verkställande direktören och en företrädare för kommissionen ska delta utan rösträtt i sammanträdena (företrädaren för kommissionen får dock rösta i budgetfrågor).

Uppgifter

Ska se till att myndigheten utför sitt uppdrag och de uppgifter som den tilldelas i enlighet med inrättandeförordningen.

Ordförande

Företrädare för myndigheten med ansvar för att förbereda arbetet i tillsynsstyrelsen och leda sammanträdena i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelsen. Utses av tillsynsstyrelsen efter att ha hörts av Europaparlamentet.

Verkställande direktör

Ska efter det att Europaparlamentet har tillstyrkt beslutet utses av tillsynsstyrelsen. Ska ansvara för förvaltningen av myndigheten och förbereda arbetet i förvaltningsstyrelsen.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2013

Slutlig budget

Budget totalt: 28,189 miljoner euro, varav

bidrag från unionen: 8,6 miljoner euro

bidrag från nationella behöriga myndigheter: 12,9 miljoner euro

avgifter från enheter som står under tillsyn: 6,53 miljoner euro (kreditvärderingsinstitut: 5,7 miljoner euro, transaktionsregister: 0,83 miljoner euro)

Personalstyrka den 31 december 2013:

| — | Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 106 tillfälliga tjänster godkända i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 102 |
| --- | --- |

—

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 106 tillfälliga tjänster godkända i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 102

| — | Kontraktsanställda: 25 tjänster för kontraktsanställda budgeterade, antal kontraktstjänster som faktiskt var tillsatta den 31 december 2013: 19 |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 25 tjänster för kontraktsanställda budgeterade, antal kontraktstjänster som faktiskt var tillsatta den 31 december 2013: 19

| — | Utstationerade nationella experter: 14 tjänster för nationella experter budgeterade, antal tjänster för nationella experter som faktiskt var tillsatta den 31 december 2013: 15 |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter: 14 tjänster för nationella experter budgeterade, antal tjänster för nationella experter som faktiskt var tillsatta den 31 december 2013: 15

Produkter och tjänster 2013

| — | Övervakning av finansiell stabilitet. Utfärdade flera regelbundna riskrapporter och sammanfattningar av trender på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Övervakning av finansiell stabilitet. Utfärdade flera regelbundna riskrapporter och sammanfattningar av trender på finansmarknaderna.

| — | Bedrev anpassad ekonomisk forskning och gjorde konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

—

Bedrev anpassad ekonomisk forskning och gjorde konsekvensbedömningar.

| — | Bidrog till Europeiska systemrisknämndens arbete med centrala motparter och systemrisker. |
| --- | --- |

—

Bidrog till Europeiska systemrisknämndens arbete med centrala motparter och systemrisker.

| — | Tog fram principer för och rekommendationer om riktmärkning tillsammans med Europeiska bankmyndigheten (EBA). |
| --- | --- |

—

Tog fram principer för och rekommendationer om riktmärkning tillsammans med Europeiska bankmyndigheten (EBA).

| — | Undersökte effekterna av förordningen om blankning. |
| --- | --- |

—

Undersökte effekterna av förordningen om blankning.

| — | Gjorde flera översyner av saluföringen i EU. Publicerade en rapport om saluföring, dvs. försäljning av komplexa produkter till icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

—

Gjorde flera översyner av saluföringen i EU. Publicerade en rapport om saluföring, dvs. försäljning av komplexa produkter till icke-professionella investerare.

| — | Utökade arbetet med övervakning av marknader och finansiell innovation. Införde en ram för finansiell innovation. |
| --- | --- |

—

Utökade arbetet med övervakning av marknader och finansiell innovation. Införde en ram för finansiell innovation.

| — | Gjorde fördjupade analyser av innovativa finansiella produkter och processer. Analyserade nedskrivningssäkerheter och värdepapperisering. Gjorde enkäter hos nationella behöriga myndigheter om ämnen som interna placeringar och gräsrotsfinansiering. |
| --- | --- |

—

Gjorde fördjupade analyser av innovativa finansiella produkter och processer. Analyserade nedskrivningssäkerheter och värdepapperisering. Gjorde enkäter hos nationella behöriga myndigheter om ämnen som interna placeringar och gräsrotsfinansiering.

| — | Övervakade och analyserade trender bland icke professionella investerare. |
| --- | --- |

—

Övervakade och analyserade trender bland icke professionella investerare.

| — | Arbetade med investerarupplysning. Blev associerad medlem i OECD:s internationella nätverk för investerarupplysning. |
| --- | --- |

—

Arbetade med investerarupplysning. Blev associerad medlem i OECD:s internationella nätverk för investerarupplysning.

| — | Tog fram ett stärkt system för skydd av investerare enligt direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID-direktivet). Förberedde sig inför det kommande arbetet med investerarskydd. |
| --- | --- |

—

Tog fram ett stärkt system för skydd av investerare enligt direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID-direktivet). Förberedde sig inför det kommande arbetet med investerarskydd.

| — | Utfärdade riktlinjer om ersättning för investeringsföretag. Riktlinjerna gällde styrning, utformning och kontroll av betalningssystem. |
| --- | --- |

—

Utfärdade riktlinjer om ersättning för investeringsföretag. Riktlinjerna gällde styrning, utformning och kontroll av betalningssystem.

| — | Varnade investerare för CFD-kontrakt (contracts for difference). Publicerade en gemensam varning med EBA för farorna med att investera i CFD-kontrakt. |
| --- | --- |

—

Varnade investerare för CFD-kontrakt (contracts for difference). Publicerade en gemensam varning med EBA för farorna med att investera i CFD-kontrakt.

| — | Utfärdade tillsammans med EBA riktlinjer för hantering av klagomål om värdepapper och banktjänster. |
| --- | --- |

—

Utfärdade tillsammans med EBA riktlinjer för hantering av klagomål om värdepapper och banktjänster.

| — | Publicerade de tre europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma ståndpunkter om principer för tillverkares produkttillsyn och styrningsprocesser. |
| --- | --- |

—

Publicerade de tre europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma ståndpunkter om principer för tillverkares produkttillsyn och styrningsprocesser.

| — | Höll i de tre europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma konsumentskyddsdag i Paris. |
| --- | --- |

—

Höll i de tre europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma konsumentskyddsdag i Paris.

| — | Stärkte sin tillsyn över kreditvärderingsinstitut. 22 kreditvärderingsinstitut registrerades, två certifierades. |
| --- | --- |

—

Stärkte sin tillsyn över kreditvärderingsinstitut. 22 kreditvärderingsinstitut registrerades, två certifierades.

| — | Efter tvärutredningen av kreditvärderingsinstitutens kreditvärderingsmetoder 2012 övervakade myndigheten hur de korrigerande åtgärder som utredningen ledde till 2013 genomfördes som ett led i den pågående tillsynen. Publicerade en rapport om utredning av kreditbetyg på statspapper. Gjorde en bedömning av 14 små och medelstora kreditvärderingsinstitut med inriktning på de system och kontroller som kreditvärderingsinstituten har infört för att garantera att förordningen följs. |
| --- | --- |

—

Efter tvärutredningen av kreditvärderingsinstitutens kreditvärderingsmetoder 2012 övervakade myndigheten hur de korrigerande åtgärder som utredningen ledde till 2013 genomfördes som ett led i den pågående tillsynen. Publicerade en rapport om utredning av kreditbetyg på statspapper. Gjorde en bedömning av 14 små och medelstora kreditvärderingsinstitut med inriktning på de system och kontroller som kreditvärderingsinstituten har infört för att garantera att förordningen följs.

| — | Bedömde hur kreditvärderingsinstituten uppfyllde de nya kraven med inriktning på upplysningar om kreditbetyg på statspapper och policy och förfaranden för prissättning. |
| --- | --- |

—

Bedömde hur kreditvärderingsinstituten uppfyllde de nya kraven med inriktning på upplysningar om kreditbetyg på statspapper och policy och förfaranden för prissättning.

| — | Stärkte sin ram för riskanalys av kreditvärderingsinstitut. Undersökte kreditvärderingsinstitutens genomförande av ändringar i lagstiftningen. Stärkte samarbetet mellan de europeiska tillsynsmyndigheterna och samarbetet med internationella myndigheter i frågor som rör kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- |

—

Stärkte sin ram för riskanalys av kreditvärderingsinstitut. Undersökte kreditvärderingsinstitutens genomförande av ändringar i lagstiftningen. Stärkte samarbetet mellan de europeiska tillsynsmyndigheterna och samarbetet med internationella myndigheter i frågor som rör kreditvärderingsinstitut.

| — | Utförde arbete avseende kreditvärderingsinstitutens policy. Publicerade riktlinjer och rekommendationer för att klargöra tillämpningsområdet för förordningen om kreditvärderingsinstitut och en förteckning över registrerade kreditvärderingsinstitut med deras marknadsandelar. Publicerade ett diskussionsunderlag om genomförandet av den tredje kapitalkravsförordningen och om tre förslag till tekniska standarder för reglering. Publicerade det första rådet avseende möjligheten att genomföra ett nätverk av mindre kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- |

—

Utförde arbete avseende kreditvärderingsinstitutens policy. Publicerade riktlinjer och rekommendationer för att klargöra tillämpningsområdet för förordningen om kreditvärderingsinstitut och en förteckning över registrerade kreditvärderingsinstitut med deras marknadsandelar. Publicerade ett diskussionsunderlag om genomförandet av den tredje kapitalkravsförordningen och om tre förslag till tekniska standarder för reglering. Publicerade det första rådet avseende möjligheten att genomföra ett nätverk av mindre kreditvärderingsinstitut.

| — | Godkände sex transaktionsregister och utövade tillsyn. |
| --- | --- |

—

Godkände sex transaktionsregister och utövade tillsyn.

| — | Deltog i centrala motparters tillsynskollegier. Slutförde ett skriftligt ramavtal avseende inrättandet av tillsynskollegierna och deras funktionssätt och en gemensam mall för riskbedömning. Inledde godkännandet av centrala motparter i tredjeländer – 35 centrala motparter i tredjeländer ansökte om godkännande. |
| --- | --- |

—

Deltog i centrala motparters tillsynskollegier. Slutförde ett skriftligt ramavtal avseende inrättandet av tillsynskollegierna och deras funktionssätt och en gemensam mall för riskbedömning. Inledde godkännandet av centrala motparter i tredjeländer – 35 centrala motparter i tredjeländer ansökte om godkännande.

| — | Publicerade fler råd om ekvivalensen mellan EU:s regelverk för kreditvärderingsinstitut och de respektive rättsliga ramarna och tillsynsramarna i Argentina, Brasilien, Mexiko, Hongkong och Singapore. |
| --- | --- |

—

Publicerade fler råd om ekvivalensen mellan EU:s regelverk för kreditvärderingsinstitut och de respektive rättsliga ramarna och tillsynsramarna i Argentina, Brasilien, Mexiko, Hongkong och Singapore.

| — | Utfärdade genomförandebestämmelser till förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (Emir). Publicerade frågor och svar för att främja en enhetlig tillämpning av Emir. I det arbetet ingick följande:






  — | Ta fram tekniska uppgifter för clearingkrav. |
| --- | --- | --- |

—

Utfärdade genomförandebestämmelser till förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (Emir). Publicerade frågor och svar för att främja en enhetlig tillämpning av Emir. I det arbetet ingick följande:

—

Ta fram tekniska uppgifter för clearingkrav.

| — | Inleda granskningen av pensionssystemsarrangemang och transaktioner mellan grupper. |
| --- | --- |

—

Inleda granskningen av pensionssystemsarrangemang och transaktioner mellan grupper.

| — | Öka icke-finansiella motparters medvetenhet om skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Öka icke-finansiella motparters medvetenhet om skyldigheter.

| — | Utfärda tekniska standarder för reglering av centrala motparters kollegier. |
| --- | --- |

—

Utfärda tekniska standarder för reglering av centrala motparters kollegier.

| — | Publicera en slutrapport om riktlinjerna och rekommendationerna om samverkansöverenskommelser, såsom föreskrivs i Emir. |
| --- | --- |

—

Publicera en slutrapport om riktlinjerna och rekommendationerna om samverkansöverenskommelser, såsom föreskrivs i Emir.

| — | Utfärda standarder för OTC-derivater som motparter utanför EU ingår. |
| --- | --- |

—

Utfärda standarder för OTC-derivater som motparter utanför EU ingår.

| — | Ge kommissionen råd om ekvivalensen mellan tredjeländers regler och Emir. |
| --- | --- |

—

Ge kommissionen råd om ekvivalensen mellan tredjeländers regler och Emir.

| — | Förbereda för förordningen om värdepapperscentraler. |
| --- | --- |

—

Förbereda för förordningen om värdepapperscentraler.

| — | Samordna dialogen om internationella derivater. |
| --- | --- |

—

Samordna dialogen om internationella derivater.

| — | Förberedde för kommande mandat avseende MiFID II (marknaderna för finansiella instrument). |
| --- | --- |

—

Förberedde för kommande mandat avseende MiFID II (marknaderna för finansiella instrument).

| — | Överlämnade standarderna för förvärv och ökning av innehav i investeringsföretag enligt nuvarande MiFID till kommissionen. Gick igenom genomförandet av MiFID:s uppföranderegler. |
| --- | --- |

—

Överlämnade standarderna för förvärv och ökning av innehav i investeringsföretag enligt nuvarande MiFID till kommissionen. Gick igenom genomförandet av MiFID:s uppföranderegler.

| — | Gick igenom och klargjorde datarapporteringsregler ur ett tvärregleringsperspektiv. |
| --- | --- |

—

Gick igenom och klargjorde datarapporteringsregler ur ett tvärregleringsperspektiv.

| — | Förtydligade rapporteringen om börshandlade derivat. Tog fram uppgifter för rapportering av transaktioner, registrering av beställningar och referensdata. |
| --- | --- |

—

Förtydligade rapporteringen om börshandlade derivat. Tog fram uppgifter för rapportering av transaktioner, registrering av beställningar och referensdata.

| — | Gav kommissionen råd om översynen av förordningen om blankning. |
| --- | --- |

—

Gav kommissionen råd om översynen av förordningen om blankning.

| — | Fastställde genomförandebestämmelser för den kommande förordningen om marknadsmissbruk. Konsulterades om de politiska alternativen i förordningen om marknadsmissbruk när det gällde vissa genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

—

Fastställde genomförandebestämmelser för den kommande förordningen om marknadsmissbruk. Konsulterades om de politiska alternativen i förordningen om marknadsmissbruk när det gällde vissa genomförandebestämmelser.

| — | Stärkte ramen för investeringsfonder för icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

—

Stärkte ramen för investeringsfonder för icke-professionella investerare.

| — | Klargjorde vilken effekt Emir har på beräkningen av motpartsrisker när det gäller företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). |
| --- | --- |

—

Klargjorde vilken effekt Emir har på beräkningen av motpartsrisker när det gäller företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag).

| — | Fastställde formerna för tillsynssamarbetet när det gällde alternativa investeringsfonder med 46 myndigheter utanför EU. |
| --- | --- |

—

Fastställde formerna för tillsynssamarbetet när det gällde alternativa investeringsfonder med 46 myndigheter utanför EU.

| — | Fortsatte att klargöra reglerna för alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare). Publicerade en slutrapport om förslag till tekniska standarder för tillsyn av typer av AIF-förvaltare och överlämnade den till kommissionen för godkännande. |
| --- | --- |

—

Fortsatte att klargöra reglerna för alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare). Publicerade en slutrapport om förslag till tekniska standarder för tillsyn av typer av AIF-förvaltare och överlämnade den till kommissionen för godkännande.

| — | Klargjorde tillämpningsområdet för direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Publicerade en slutrapport om riktlinjer för centrala begrepp i direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Antog riktlinjer om ersättning till förvaltare av alternativa investeringsfonder. Publicerade en slutrapport om riktlinjer för en sund ersättningspolicy enligt direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Klargjorde tillämpningsområdet för direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Publicerade en slutrapport om riktlinjer för centrala begrepp i direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Antog riktlinjer om ersättning till förvaltare av alternativa investeringsfonder. Publicerade en slutrapport om riktlinjer för en sund ersättningspolicy enligt direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder.

| — | Klargjorde rapporteringskraven för förvaltare av alternativa investeringsfonder. Gav ut riktlinjer om rapporteringskraven enligt direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Tog itu med det sena införandet av direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Utfärdade ett yttrande över de praktiska arrangemangen för det sena införandet av direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Klargjorde rapporteringskraven för förvaltare av alternativa investeringsfonder. Gav ut riktlinjer om rapporteringskraven enligt direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Tog itu med det sena införandet av direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder. Utfärdade ett yttrande över de praktiska arrangemangen för det sena införandet av direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder.

| — | Utarbetade de första standarderna enligt prospektdirektivet. Förslaget till tekniska standarder för reglering och rapporten överlämnades till kommissionen. Uppdaterade ramen för ekvivalens när det gäller tredjeländers prospekt. Utarbetade standarder för insynskraven för större aktieföretag. |
| --- | --- |

—

Utarbetade de första standarderna enligt prospektdirektivet. Förslaget till tekniska standarder för reglering och rapporten överlämnades till kommissionen. Uppdaterade ramen för ekvivalens när det gäller tredjeländers prospekt. Utarbetade standarder för insynskraven för större aktieföretag.

| — | Publicerade en rapport om system för skadeståndsansvar enligt prospektdirektivet. |
| --- | --- |

—

Publicerade en rapport om system för skadeståndsansvar enligt prospektdirektivet.

| — | Klargjorde begreppet ”handla i samförstånd” för internationella investerare. Publicerade ett uttalande med information om aktieägares samarbete och handlande i samförstånd enligt prospektdirektivet. |
| --- | --- |

—

Klargjorde begreppet ”handla i samförstånd” för internationella investerare. Publicerade ett uttalande med information om aktieägares samarbete och handlande i samförstånd enligt prospektdirektivet.

| — | Verkade för en enhetlig tillämpning av förordningen om blankning. |
| --- | --- |

—

Verkade för en enhetlig tillämpning av förordningen om blankning.

| — | Färdigställde riktlinjerna för marknadsgarantfunktioner. Publicerade riktlinjer om undantaget för marknadsgarantfunktioner och primärmarknadsoperationer. |
| --- | --- |

—

Färdigställde riktlinjerna för marknadsgarantfunktioner. Publicerade riktlinjer om undantaget för marknadsgarantfunktioner och primärmarknadsoperationer.

| — | Underlättade och samordnade genomförandet av tillfälliga förbud. Myndigheten spelade sin roll som samordnare vid åtta tillfällen 2013. |
| --- | --- |

—

Underlättade och samordnade genomförandet av tillfälliga förbud. Myndigheten spelade sin roll som samordnare vid åtta tillfällen 2013.

| — | Övervakade avvecklingsdisciplin och misslyckanden. |
| --- | --- |

—

Övervakade avvecklingsdisciplin och misslyckanden.

| — | Bidrog till en konsekvent tillämpning av de internationella standarderna för finansiell rapportering (IFRS) i EU. Konsulterades om förslag till riktlinjer om förstärkning av finansiell information. Publicerade ett underlag för samrådet om föreslagna riktlinjer för en förstärkning av finansiell information. |
| --- | --- |

—

Bidrog till en konsekvent tillämpning av de internationella standarderna för finansiell rapportering (IFRS) i EU. Konsulterades om förslag till riktlinjer om förstärkning av finansiell information. Publicerade ett underlag för samrådet om föreslagna riktlinjer för en förstärkning av finansiell information.

| — | Jämförde IFRS och EU-företags finansiella rapporter. Deltog i utarbetandet av IFRS. Utarbetade standarder för finansiell information. Övervakade föreslagna regler för revision. |
| --- | --- |

—

Jämförde IFRS och EU-företags finansiella rapporter. Deltog i utarbetandet av IFRS. Utarbetade standarder för finansiell information. Övervakade föreslagna regler för revision.

| — | Underlättade utarbetandet av en uppförandekod för röstningsrådgivningsbranschen i EU. |
| --- | --- |

—

Underlättade utarbetandet av en uppförandekod för röstningsrådgivningsbranschen i EU.

| — | Undersökte medlemsstaternas tillämpning av EU-lagstiftningen. Ändrade metoden för sakkunnigbedömningar. Avslutade en sakkunnigbedömning av sina riktlinjer för penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

—

Undersökte medlemsstaternas tillämpning av EU-lagstiftningen. Ändrade metoden för sakkunnigbedömningar. Avslutade en sakkunnigbedömning av sina riktlinjer för penningmarknadsfonder.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Den stora andelen överföringar beror på de finansiella skulder för it-kontrakt som ännu inte betalats och på att it-projekten som omfattas av dessa kontrakt är fleråriga till sin natur. Det går därför inte att få bort överföringarna helt, men vi fortsätter ändå att förstärka övervakningen av upphandlingsplanen för att minska andelen överföringar så långt det är möjligt. |
| --- | --- |

11.

Den stora andelen överföringar beror på de finansiella skulder för it-kontrakt som ännu inte betalats och på att it-projekten som omfattas av dessa kontrakt är fleråriga till sin natur. Det går därför inte att få bort överföringarna helt, men vi fortsätter ändå att förstärka övervakningen av upphandlingsplanen för att minska andelen överföringar så långt det är möjligt.

| 12. | Vi noterar revisionsrättens kommentar om antalet budgetöverföringar. Man bör ha i åtanke att budgeten för 2013 utarbetades i slutet av 2011, dvs. när myndigheten varit verksam i mindre än ett år. Under 2013 infördes nya budgetplaneringsmetoder för att minimera behovet av budgetöverföringar under 2015 och senare. Under 2013 började vi också med periodisk budgetöversyn för att förbättra budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

12.

Vi noterar revisionsrättens kommentar om antalet budgetöverföringar. Man bör ha i åtanke att budgeten för 2013 utarbetades i slutet av 2011, dvs. när myndigheten varit verksam i mindre än ett år. Under 2013 infördes nya budgetplaneringsmetoder för att minimera behovet av budgetöverföringar under 2015 och senare. Under 2013 började vi också med periodisk budgetöversyn för att förbättra budgetgenomförandet.

| 13. | Vi är medvetna om problemet med sena betalningar och tog under 2013 flera initiativ för att ta itu med det. Vi har förstärkt övervakningen genom att införa rapportering varannan vecka och har tagit fram en kampanj för utbildning om betalningsgången. Slutligen stramade vi upp ekonomihanteringsprocessen i slutet av 2013 och har anpassat formulären för att processen ska fungera bättre tidsmässigt. |
| --- | --- |

13.

Vi är medvetna om problemet med sena betalningar och tog under 2013 flera initiativ för att ta itu med det. Vi har förstärkt övervakningen genom att införa rapportering varannan vecka och har tagit fram en kampanj för utbildning om betalningsgången. Slutligen stramade vi upp ekonomihanteringsprocessen i slutet av 2013 och har anpassat formulären för att processen ska fungera bättre tidsmässigt.

| 14. | På grund av de pågående diskussionerna om avtalet om huvudkontor genomförde vi inte processen för att återkräva moms från den franska staten förrän i slutet av 2012. Under 2013 var vi därför tvungna att ta itu med eftersläpande momsfordringar, varav den sista omgången skickades ut i maj 2014. Samtidigt som vi tog itu med eftersläpningen införde vi ett regelbundet kvartalsvist förfarande för momsfordringar i slutet av 2013. Genom ovannämnda åtgärder räknar vi med att kraftigt minska eller få bort utestående momsfordringar före slutet av 2014. |
| --- | --- |

14.

På grund av de pågående diskussionerna om avtalet om huvudkontor genomförde vi inte processen för att återkräva moms från den franska staten förrän i slutet av 2012. Under 2013 var vi därför tvungna att ta itu med eftersläpande momsfordringar, varav den sista omgången skickades ut i maj 2014. Samtidigt som vi tog itu med eftersläpningen införde vi ett regelbundet kvartalsvist förfarande för momsfordringar i slutet av 2013. Genom ovannämnda åtgärder räknar vi med att kraftigt minska eller få bort utestående momsfordringar före slutet av 2014.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/260 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/260

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2013, med stiftelsens svar

(2014/C 442/30)

INLEDNING

| 1. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1) (omarbetad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1339/2008 (2)). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (t.ex. IPA, Frame och Gemm) (3). |
| --- | --- |

1.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1) (omarbetad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1339/2008 (2)). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (t.ex. IPA, Frame och Gemm) (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | stiftelsens årsredovisning (4), som består av räkenskaperna och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

stiftelsens årsredovisning (4), som består av räkenskaperna och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stiftelsen som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).






  a) | I ledningens ansvar för stiftelsens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stiftelsens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stiftelsen som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).

a)

I ledningens ansvar för stiftelsens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stiftelsens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stiftelsens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stiftelsens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 11. | Vid utgången av 2013 hade stiftelsen 7,5 miljoner euro på konton i en enda bank med ett lågt kreditbetyg (F3, BBB). |
| --- | --- |

11.

Vid utgången av 2013 hade stiftelsen 7,5 miljoner euro på konton i en enda bank med ett lågt kreditbetyg (F3, BBB).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1.

1

(2)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 82.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas stiftelsens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Under 2012 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte levererades förrän 2013. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Under 2012 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte levererades förrän 2013.

e.t.

---

BILAGA II

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighets-område enligt fördraget

  (Artikel 166.3 i EUF-fördraget) | Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område. |
| --- | --- |
| Stiftelsens behörighet


  (Rådets förordning (EEG) nr 1360/90) | Mål







  — | Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: Stödberättigade länder enligt rådets förordning (EG) nr 1085/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 och senare relaterade rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter. |

Unionens behörighets-område enligt fördraget

(Artikel 166.3 i EUF-fördraget)

Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område.

Stiftelsens behörighet

(Rådets förordning (EEG) nr 1360/90)

Mål

—

Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: Stödberättigade länder enligt rådets förordning (EG) nr 1085/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 och senare relaterade rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter.

| — | I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen. |
| --- | --- |

—

I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen.

Uppgifter

För att nå målet ska stiftelsen, under iakttagande av de befogenheter som tilldelats styrelsen och enligt de allmänna riktlinjer som har dragits upp för verksamheten på unionsnivå, ha följande uppgifter:

| — | Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna.

| — | Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet.

| — | Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer. |
| --- | --- |

—

Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer.

| — | Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet.

| — | På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna. |
| --- | --- |

—

På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna.

| — | Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

—

Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning.

Organisation

Styrelse

En företrädare för varje medlemsstat.

Tre företrädare för kommissionen.

Tre experter utan rösträtt som utses av Europaparlamentet.

Dessutom kan tre företrädare för partnerländerna delta som observatörer vid styrelsens möten.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till stiftelsens förfogande 2013 (2012)

Budget

22,0(20,1) miljoner euro för åtaganden och 22,0(20,1) miljoner euro för betalningar, varav 19,9 miljoner euro finansierades med bidrag från kommissionen.

Personalstyrka den 31 december 2013

96 (96) tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varav 92 (1)
  (93) tillsatta.

40 (37) övrig personal (lokalt anställda, kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 132 (130), varav anställda med

uppgifter inom verksamheten: 76,5(73),

administrativa uppgifter: 28 (28) + två ersättare från stiftelsens vikariepool efter behov

uppgifter som rör intern samordning och kommunikation: 25,5(29)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Verksamhet

Stiftelsen bidrar inom ramen för EU:s politik för yttre förbindelser till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i de 30 partnerländer som anges i inrättandeförordningen och av styrelsen. I stiftelsens viktigaste uppgifter ingår att stödja EU:s politik och projekt, göra politiska analyser, sprida och utbyta information och erfarenhet och stödja kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna.

Stiftelsens mervärde bygger på den neutrala, icke-kommersiella och unika etablerade kunskapsbas som består av expertis om utveckling av humankapitalet och dess förbindelser med arbetsgivarna. Det innefattar även expertis om hur man anpassar de metoder för utveckling av humankapitalet som används i EU och dess medlemsstater till förhållandena i partnerländerna.

Turinprocessen, som genomfördes under 2013 i 27 av stiftelsens partnerländer, som en evidensbaserad analys som bygger på deltagande av yrkesutbildningspolitiken och yrkesutbildningssystemen, godkändes vid en konferens som anordnades i maj med titeln Torino process: Moving Skills Forward (Turinprocessen: att utveckla kompetens).

Stiftelsen arbetade även med sina huvuduppgifter som fastställs rådets förordning enligt följande:

| | Output under |
| --- | --- |
| 2013 | 2012 |
| Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna | 40 | 36 |
| Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna | 63 | 66 |
| Politisk analys | 20 | 31 |
| Spridning och nätverksarbete | 21 | 28 |
| Totalt | 144 | 161 |

Output under

2013

2012

Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna

40

36

Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna

63

66

Politisk analys

20

31

Spridning och nätverksarbete

21

28

Totalt

144

161

Output är ett mått på de resultat som uppnåtts i ett projekt och kopplar budgeten till stiftelsens uppgifter och resultat.

Utöver dessa uppgifter som utfördes inom ramen för stiftelsens arbetsprogram arbetade stiftelsen under året även med direkta förfrågningar från Europeiska kommissionen.

| | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- |
| Pågående förfrågningar från kommissionen | 78 | 107 |
| Förfrågningar till länder i sydöstra Europa och Turkiet | 38 % | 42 % |
| Förfrågningar till länder i sydöstra Medelhavsområdet | 28 % | 32 % |
| Förfrågningar till länder i Östeuropa | 18 % | 12 % |
| Förfrågningar till länder i Centralasien | 15 % | 14 % |

2013

2012

Pågående förfrågningar från kommissionen

78

107

Förfrågningar till länder i sydöstra Europa och Turkiet

38 %

42 %

Förfrågningar till länder i sydöstra Medelhavsområdet

28 %

32 %

Förfrågningar till länder i Östeuropa

18 %

12 %

Förfrågningar till länder i Centralasien

15 %

14 %

---

(1)  Bland annat ett jobberbjudande som accepterades, med start den 1 mars 2014.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av stiftelsen.

---

STIFTELSENS SVAR

| 11. | Vi instämmer i revisionsrättens iakttagelse och bekräftar att vi under 2014 ämnar delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande för banktjänster som kommissionen kommer att inleda. Om detta upphandlingsförfarande misslyckas kommer vi att inleda en egen upphandling för att få kontrakt med en bank med högre kreditbetyg.
  Att banktillgodohavandet den 31 december 2013 var så högt beror på den första delbetalningen av det bidrag för 2014 som betalades i förskott och på medel som mottagits för de nya projekten Gemm och Frame. |
| --- | --- |

11.

Vi instämmer i revisionsrättens iakttagelse och bekräftar att vi under 2014 ämnar delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande för banktjänster som kommissionen kommer att inleda. Om detta upphandlingsförfarande misslyckas kommer vi att inleda en egen upphandling för att få kontrakt med en bank med högre kreditbetyg.

Att banktillgodohavandet den 31 december 2013 var så högt beror på den första delbetalningen av det bidrag för 2014 som betalades i förskott och på medel som mottagits för de nya projekten Gemm och Frame.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/267 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/267

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/31)

INLEDNING

| 1. | Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå 2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är tillförsäkra förbrukare i EU en regelbunden försörjning med kärnmaterial, särskilt kärnbränslen, enligt principen om lika tillgång till resurserna och genom gemensam försörjningspolitik. |
| --- | --- |

1.

Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå 2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är tillförsäkra förbrukare i EU en regelbunden försörjning med kärnmaterial, särskilt kärnbränslen, enligt principen om lika tillgång till resurserna och genom gemensam försörjningspolitik.

| 2. | Från 2008 till och med 2011 fick byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. För 2012 och 2013 fick byrån en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna. |
| --- | --- |

2.

Från 2008 till och med 2011 fick byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. För 2012 och 2013 fick byrån en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7)om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | I noterna till byråns årsredovisning för 2013 förklarar man att alla löner och vissa kompletterande kostnader för administrativa tjänster betalades direkt från kommissionens budget. Lönekostnaderna redovisas, men inga uppgifter lämnas om kostnaderna för de administrativa tjänsterna. Därmed framgår det inte helt i vilken omfattning byrån är beroende av kommissionen. |
| --- | --- |

11.

I noterna till byråns årsredovisning för 2013 förklarar man att alla löner och vissa kompletterande kostnader för administrativa tjänster betalades direkt från kommissionens budget. Lönekostnaderna redovisas, men inga uppgifter lämnas om kostnaderna för de administrativa tjänsterna. Därmed framgår det inte helt i vilken omfattning byrån är beroende av kommissionen.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Det finns inte tillräckligt med dokumentation om de viktigaste delarna i byråns internkontroller, som en riskhanterings- och kontrollstrategi, förfaranden för att bevaka resultat, en bedömning av hur internkontrollsystemet fungerar och regler för tjänsteutövning. |
| --- | --- |

12.

Det finns inte tillräckligt med dokumentation om de viktigaste delarna i byråns internkontroller, som en riskhanterings- och kontrollstrategi, förfaranden för att bevaka resultat, en bedömning av hur internkontrollsystemet fungerar och regler för tjänsteutövning.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT 27, 6.12.1958, s. 534/58.

1

(2)  EUT L 41, 15.2.2008, s. 15.

2

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 10 vill revisionsrätten än en gång uppmärksamma följande omständighet: Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som nämns i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att komma till rätta med denna situation. | Har genomförts |
| 2012 | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Mellan 2008 och 2011 fick byrån ingen egen budget och Europeiska kommissionen finansierade och betalade direkt alla utgifter. Revisionsrätten ansåg att detta stred mot byråns stadgar.
  För 2012, och i enlighet med revisionsrättens rekommendationer, gav kommissionen byrån en egen budget på 98  000 euro (1 04  000 euro inklusive finansiella inkomster från egna investeringar). Trots att artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och artikel 6 i byråns stadgar anger att byrån ska vara ekonomiskt självbestämmande finansieras fortfarande merparten av byråns utgifter (personal, kontorslokaler och it-system) direkt av kommissionen. Detta föreskrivs i artikel 4 i stadgarna när det gäller personalkostnader. Bestämmelserna är motstridiga vilket motverkar det ekonomiska självbestämmande som byrån ska ha. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 10 vill revisionsrätten än en gång uppmärksamma följande omständighet: Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som nämns i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att komma till rätta med denna situation.

Har genomförts

2012

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Mellan 2008 och 2011 fick byrån ingen egen budget och Europeiska kommissionen finansierade och betalade direkt alla utgifter. Revisionsrätten ansåg att detta stred mot byråns stadgar.

För 2012, och i enlighet med revisionsrättens rekommendationer, gav kommissionen byrån en egen budget på 98  000 euro (1 04  000 euro inklusive finansiella inkomster från egna investeringar). Trots att artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och artikel 6 i byråns stadgar anger att byrån ska vara ekonomiskt självbestämmande finansieras fortfarande merparten av byråns utgifter (personal, kontorslokaler och it-system) direkt av kommissionen. Detta föreskrivs i artikel 4 i stadgarna när det gäller personalkostnader. Bestämmelserna är motstridiga vilket motverkar det ekonomiska självbestämmande som byrån ska ha.

Har inte genomförts

---

BILAGA II

Euratoms försörjningsbyrå (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget | En gemensam försörjningspolitik när det gäller kärnmaterial i enlighet med de principer och mål (försörjningstrygghet) som anges i Euratomfördraget:
  Euratoms försörjningsbyrå inrättades direkt genom artikel 52 i Euratomfördraget som undertecknades 1957. Euratoms försörjningsbyrå regleras vidare av sina stadgar som antogs genom ett beslut av rådet och vilar på den rättsliga grunden i artikel 54 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (såsom det fastställs i Euratomfördraget, särskilt kapitel 6, och rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå) | Mål







  — | Säkerställa försörjningen med kärnmaterial genom gemensam försörjningspolitik och enligt principen om lika tillgång till resurserna. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

En gemensam försörjningspolitik när det gäller kärnmaterial i enlighet med de principer och mål (försörjningstrygghet) som anges i Euratomfördraget:

Euratoms försörjningsbyrå inrättades direkt genom artikel 52 i Euratomfördraget som undertecknades 1957. Euratoms försörjningsbyrå regleras vidare av sina stadgar som antogs genom ett beslut av rådet och vilar på den rättsliga grunden i artikel 54 i Euratomfördraget.

Byråns behörighet

(såsom det fastställs i Euratomfördraget, särskilt kapitel 6, och rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå)

Mål

—

Säkerställa försörjningen med kärnmaterial genom gemensam försörjningspolitik och enligt principen om lika tillgång till resurserna.

| — | Tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen. |
| --- | --- |

—

Tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen.

| — | Övervaka och identifiera marknadstendenser som kan påverka Europeiska unionens försörjningstrygghet i fråga om kärnmaterial och nukleära tjänster. |
| --- | --- |

—

Övervaka och identifiera marknadstendenser som kan påverka Europeiska unionens försörjningstrygghet i fråga om kärnmaterial och nukleära tjänster.

| — | Bidra till gemenskapspolitiken med expertkunskaper, information och råd i fråga om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar. |
| --- | --- |

—

Bidra till gemenskapspolitiken med expertkunskaper, information och råd i fråga om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar.

Uppgifter

Enligt Euratomfördraget ska Euratoms försörjningsbyrå ha optionsrätt till kärnmaterial som produceras inom medlemsstaternas territorier, samt ensamrätt att ingå avtal om kärnmaterial från länder inom eller utom gemenskapen.

Mot denna bakgrund har byrån bland annat följande uppgifter:

| — | Bedöma de åtaganden som har förhandlats fram mellan de berörda parterna och därefter ingå, neka att ingå eller endast under vissa förutsättningar ingå alla avtal eller ändringar av avtal som gäller försörjningen med de material som anges i artikel 52 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Bedöma de åtaganden som har förhandlats fram mellan de berörda parterna och därefter ingå, neka att ingå eller endast under vissa förutsättningar ingå alla avtal eller ändringar av avtal som gäller försörjningen med de material som anges i artikel 52 i Euratomfördraget.

| — | Underrättas om och handlägga alla avtal som gäller behandling, omvandling eller bearbetning av malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material i enlighet med artikel 75 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Underrättas om och handlägga alla avtal som gäller behandling, omvandling eller bearbetning av malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material i enlighet med artikel 75 i Euratomfördraget.

| — | Underrättas om och handlägga all överlåtelse, import eller export av sådana mindre mängder malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material som avses i artikel 74 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Underrättas om och handlägga all överlåtelse, import eller export av sådana mindre mängder malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material som avses i artikel 74 i Euratomfördraget.

| — | Utarbeta handlingarna och vidta alla förberedelser när det gäller kommissionsbeslut i de fall där det enligt Euratoms lagstiftning krävs godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Utarbeta handlingarna och vidta alla förberedelser när det gäller kommissionsbeslut i de fall där det enligt Euratoms lagstiftning krävs godkännande av kommissionen.

| — | På lämpligt sätt förvalta de avtal som byrån har ingått eller underrättats om. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt förvalta de avtal som byrån har ingått eller underrättats om.

| — | Samla in och bearbeta information i syfte att kontinuerligt övervaka marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster inom EU. Under 2013 har byråns observatörsroll utökats ytterligare och omfattar nu aspekter av försörjningen av medicinska radioisotoper i EU. |
| --- | --- |

—

Samla in och bearbeta information i syfte att kontinuerligt övervaka marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster inom EU. Under 2013 har byråns observatörsroll utökats ytterligare och omfattar nu aspekter av försörjningen av medicinska radioisotoper i EU.

| — | Regelbundet publicera rapporter för intern användning och/eller för allmänheten om hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar och utvecklas. |
| --- | --- |

—

Regelbundet publicera rapporter för intern användning och/eller för allmänheten om hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar och utvecklas.

| — | På begäran biträda gemenskapen med expertkunskaper, information och råd om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar. |
| --- | --- |

—

På begäran biträda gemenskapen med expertkunskaper, information och råd om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar.

| — | Hålla kontakt med byråns rådgivande kommitté och begära att den yttrar sig och vid behov deltar i kommitténs sammanträden bland annat genom att förse den med ett sekretariat. |
| --- | --- |

—

Hålla kontakt med byråns rådgivande kommitté och begära att den yttrar sig och vid behov deltar i kommitténs sammanträden bland annat genom att förse den med ett sekretariat.

Organisation

| — | Byrån är en juridisk person och har självständig ekonomisk ställning. |
| --- | --- |

—

Byrån är en juridisk person och har självständig ekonomisk ställning.

| — | Den står under tillsyn av kommissionen och ska drivas utan vinstsyfte. |
| --- | --- |

—

Den står under tillsyn av kommissionen och ska drivas utan vinstsyfte.

| — | Byråns generaldirektör och personal ska vara, eller bli, tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. De ska ha klarat en säkerhetskontroll. Deras löner ska betalas av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Byråns generaldirektör och personal ska vara, eller bli, tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. De ska ha klarat en säkerhetskontroll. Deras löner ska betalas av kommissionen.

| — | Byråns kapital och hur det ska tecknas anges i Euratomfördraget och byråns stadgar. |
| --- | --- |

—

Byråns kapital och hur det ska tecknas anges i Euratomfördraget och byråns stadgar.

Generaldirektören

Utses av kommissionen på obestämd tid. Generaldirektörens arbetsuppgifter och befogenheter anges i byråns stadgar.

Kommissionens tillsyn över Euratoms försörjningsbyrå

Kommissionen får utfärda direktiv till byrån och har vetorätt mot byråns beslut. Dessutom ska vissa av byråns beslut godkännas på förhand av kommissionen.

Rådgivande kommittén

Den rådgivande kommittén består av ledamöter från medlemsstaterna som utses på personliga meriter för en mandatperiod på tre år (som kan förnyas). Den rådgivande kommittén biträder byrån i dess arbete. Den fungerar som en förbindelselänk mellan, å ena sidan, byrån och, å andra sidan, producenterna och förbrukarna inom kärnkraftsindustrin. Kommittén får höras i alla frågor som omfattas av byråns behörighetsområde. Den ska yttra sig om alla frågor som räknas upp i artikel 13 i stadgarna. Den sammanträder vanligen två gånger per år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Budget

1 04  000 (1 04  000) euro, varav bidrag från kommissionen: 98  000(98  000) euro.

Personalstyrka den 31 december 2013

Personalstyrka totalt: 18 (17) (däribland generaldirektören).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Försörjningen säkerställd

Handlagda transaktioner

Under 2013 handlade byrån cirka 279 (270) transaktioner, däribland kontrakt, ändringar och underrättelser om verksamhet som föregår elproduktion från kärnkraft.

Rapporter

Under 2013 publicerade byrån följande rapporter:

| — | Byråns årsrapport för 2012. |
| --- | --- |

—

Byråns årsrapport för 2012.

| — | 4 (3) Quarterly Uranium Market Reports (kvartalsrapporter om uranmarknaden). |
| --- | --- |

—

4 (3) Quarterly Uranium Market Reports (kvartalsrapporter om uranmarknaden).

| — | 6 (6) Nuclear News Digests (tidskrift med nyheter om kärnbränsle) som utkommer varannan månad. |
| --- | --- |

—

6 (6) Nuclear News Digests (tidskrift med nyheter om kärnbränsle) som utkommer varannan månad.

| — | 40 (45) veckovisa Nuclear News Briefs (sammandrag av nyheter om kärnbränsle) för läsare inom Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

—

40 (45) veckovisa Nuclear News Briefs (sammandrag av nyheter om kärnbränsle) för läsare inom Europeiska kommissionen

Deltagande i aktiviteter anordnade av byråns rådgivande kommitté

| — | Byråns rådgivande kommitté höll två möten (i april och november) med stöd från och deltagande av byrån |
| --- | --- |

—

Byråns rådgivande kommitté höll två möten (i april och november) med stöd från och deltagande av byrån

| — | Byrån hjälpte till med aktiviteterna i två av den rådgivande kommitténs arbetsgrupper. |
| --- | --- |

—

Byrån hjälpte till med aktiviteterna i två av den rådgivande kommitténs arbetsgrupper.

Förbindelser med andra EU-institutioner och internationellt samarbete

Förbindelser med Europeiska kommissionen på det sätt som beskrivs ovan.

Varje år ska byrån till Europaparlamentet, rådet och kommissionen överlämna en verksamhetsrapport för det gångna året och sitt arbetsprogram för det kommande året.

Byrån samarbetar även med internationella organisationer, nämligen IAEA (internationella atomenergiorganet) och OECD:s kärnenergibyrå NEA. I det sammanhanget deltar byrån i NEA/IAEA:s gemensamma grupp om uran och i NEA:s högnivågrupp för en tryggad försörjning av medicinska radioisotoper (HLG-MR).

Tryggad försörjning av medicinska radioisotoper

I september 2013 tog byrån över ordförandeskapet för det europeiska observationsorganet för försörjning av medicinska radioisotoper och bidrog till att införa Europeiska rådets policy för att trygga fortsatt försörjning av medicinska radioisotoper.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 12. | Kommentarerna till byråns slutredovisning 2013 innehåller en beräkning av lönekostnaderna. De exakta uppgifterna om de av byråns administrativa kostnader som täcks av kommissionen är den senares egendom. Vi anser inte att byråns oberoende i sig äventyras av att kommissionen betalar lönerna till byråns personal (och vissa andra administrativa utgifter), men att det ger ekonomiska skaleffekter. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna till byråns slutredovisning 2013 innehåller en beräkning av lönekostnaderna. De exakta uppgifterna om de av byråns administrativa kostnader som täcks av kommissionen är den senares egendom. Vi anser inte att byråns oberoende i sig äventyras av att kommissionen betalar lönerna till byråns personal (och vissa andra administrativa utgifter), men att det ger ekonomiska skaleffekter.

| 13. | Enligt byråns uppfattning tillämpas de facto en lämplig riskhanterings- och kontrollstrategi. Oaktat detta kommer byrån, med början innevarande år, att tillhandahålla närmare, strukturerad dokumentation om åtgärder för att bedöma och minska risker. |
| --- | --- |

13.

Enligt byråns uppfattning tillämpas de facto en lämplig riskhanterings- och kontrollstrategi. Oaktat detta kommer byrån, med början innevarande år, att tillhandahålla närmare, strukturerad dokumentation om åtgärder för att bedöma och minska risker.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/275 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/275

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2013, med institutets svar

(2014/C 442/32)

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Institutet gjorde en heltäckande fysisk inventering i slutet av 2013 och början av 2014. När revisionsrätten gjorde sin granskning i februari 2014 var rapporten om den fysiska inventeringen ännu inte klar. De tester som revisionsrätten gjorde visade att alla anläggningstillgångar inte hade streckkoder och inte ingick i förteckningen och räkenskaperna. Utrustning till ett värde av 2 09  843 euro (8) hade bokförts som utgifter i stället för som kapital. Felet korrigerades efter revisionsrättens granskning. Några tillgångar kunde inte spåras till leverantörernas följesedlar så det gick inte att se om startdatumet för beräkning av avskrivningen var korrekt. |
| --- | --- |

11.

Institutet gjorde en heltäckande fysisk inventering i slutet av 2013 och början av 2014. När revisionsrätten gjorde sin granskning i februari 2014 var rapporten om den fysiska inventeringen ännu inte klar. De tester som revisionsrätten gjorde visade att alla anläggningstillgångar inte hade streckkoder och inte ingick i förteckningen och räkenskaperna. Utrustning till ett värde av 2 09  843 euro (8) hade bokförts som utgifter i stället för som kapital. Felet korrigerades efter revisionsrättens granskning. Några tillgångar kunde inte spåras till leverantörernas följesedlar så det gick inte att se om startdatumet för beräkning av avskrivningen var korrekt.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | De uppgifter som presenteras i punkt 11 visar på stora brister i den interna kontrollen när det gäller registrering och bokföring av anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

12.

De uppgifter som presenteras i punkt 11 visar på stora brister i den interna kontrollen när det gäller registrering och bokföring av anläggningstillgångar.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Under 2013 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till cirka 6 62  831 euro (35,6 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och cirka 3 3 75  781 euro (48,6 %) för avdelning III (driftsutgifter). |
| --- | --- |

13.

Under 2013 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till cirka 6 62  831 euro (35,6 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och cirka 3 3 75  781 euro (48,6 %) för avdelning III (driftsutgifter).

| 14. | Överföringarna av anslag för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning II gällde upphandling av it-utrustning (hård- och mjukvara) (2 81  934 euro, varav inköp på 1 89  934 euro ursprungligen planerades till 2014), brådskande och oförutsedda reparationer (69  000 euro) och renoveringsarbeten för vilka kontrakt ska ingås och som planeras till början av 2014 (2 30  718 euro). |
| --- | --- |

14.

Överföringarna av anslag för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning II gällde upphandling av it-utrustning (hård- och mjukvara) (2 81  934 euro, varav inköp på 1 89  934 euro ursprungligen planerades till 2014), brådskande och oförutsedda reparationer (69  000 euro) och renoveringsarbeten för vilka kontrakt ska ingås och som planeras till början av 2014 (2 30  718 euro).

| 15. | Anslag på 2 6 25  543 euro för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning III fördes över och gällde fleråriga projekt för vilka åtgärder genomfördes och betalningar gjordes i enlighet med tidsplanen. Oplanerade överföringar på 7 50  238 euro gällde främst en ökning av budgeten för flera projekt för att man skulle utöka omfattningen av dem och förbättra deras kvalitet (65 %), översättningstjänster som beställdes i december 2013 men som ursprungligen var planerade till 2014 (14 %), förseningar i upphandlingsförfaranden (7 %), sen fakturering från leverantörer och andra händelser utanför institutets kontroll. |
| --- | --- |

15.

Anslag på 2 6 25  543 euro för vilka åtaganden hade gjorts inom avdelning III fördes över och gällde fleråriga projekt för vilka åtgärder genomfördes och betalningar gjordes i enlighet med tidsplanen. Oplanerade överföringar på 7 50  238 euro gällde främst en ökning av budgeten för flera projekt för att man skulle utöka omfattningen av dem och förbättra deras kvalitet (65 %), översättningstjänster som beställdes i december 2013 men som ursprungligen var planerade till 2014 (14 %), förseningar i upphandlingsförfaranden (7 %), sen fakturering från leverantörer och andra händelser utanför institutets kontroll.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 16. | Institutet började sin verksamhet 1975 och dess arbete har fram till nu baserats på korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan institutet och medlemsstaten om ett säte. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i villkoren för institutet och dess personal. |
| --- | --- |

16.

Institutet började sin verksamhet 1975 och dess arbete har fram till nu baserats på korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan institutet och medlemsstaten om ett säte. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i villkoren för institutet och dess personal.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 30.5.1975, s. 1.

1

(2)  I bilaga I sammanfattas institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga I

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

(8)  Luftkonditioneringssystem och annan utrustning vid institutets konferenscentrum.

8

---

BILAGA I

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget



  (Artikel 151 i EUF-fördraget) | Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning. [...] |
| --- | --- |
| Institutets behörighet


  (Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005) | Mål

  Institutets mål är att bidra till förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap som är relevant för detta område. Den ska särskilt behandla följande ämnen:






  — | Villkoren på arbetsplatser. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 151 i EUF-fördraget)

Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning. [...]

Institutets behörighet

(Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005)

Mål

Institutets mål är att bidra till förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap som är relevant för detta område. Den ska särskilt behandla följande ämnen:

—

Villkoren på arbetsplatser.

| — | Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning. |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning.

| — | Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare.

| — | Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet. |
| --- | --- |

—

Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet.

| — | Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet.

Uppgifter

| — | Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden.

| — | Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer. |
| --- | --- |

—

Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer.

| — | Genomföra undersökningar eller sluta avtal om studier och bidra till pilotprojekt. |
| --- | --- |

—

Genomföra undersökningar eller sluta avtal om studier och bidra till pilotprojekt.

| — | Samarbeta så nära som möjligt med befintliga specialiserade institutioner i medlemsstaterna och på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Samarbeta så nära som möjligt med befintliga specialiserade institutioner i medlemsstaterna och på internationell nivå.

Organisation

Styrelse

| — | Från varje medlemsstat: en ledamot som företräder regeringen, en företrädare för arbetsgivarorganisationerna och en företrädare för arbetstagarorganisationerna. |
| --- | --- |

—

Från varje medlemsstat: en ledamot som företräder regeringen, en företrädare för arbetsgivarorganisationerna och en företrädare för arbetstagarorganisationerna.

| — | Tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre företrädare för kommissionen.

| — | Ett ordinarie sammanträde per år. |
| --- | --- |

—

Ett ordinarie sammanträde per år.

Styrelsens arbetsutskott

| — | Består av elva ledamöter: tre ledamöter från varje arbetsmarknadspart och regeringarna, två från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Består av elva ledamöter: tre ledamöter från varje arbetsmarknadspart och regeringarna, två från kommissionen.

| — | Övervakar genomförandet av styrelsens beslut och vidtar alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena. |
| --- | --- |

—

Övervakar genomförandet av styrelsens beslut och vidtar alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena.

| — | Sex ordinarie sammanträden per år. |
| --- | --- |

—

Sex ordinarie sammanträden per år.

Direktören och biträdande direktören utses av kommissionen från en kandidatlista som lagts fram av styrelsen. Direktören genomför styrelsens och arbetsutskottets beslut och förvaltar institutet.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2013 (2012)

Budget

20,6(21,4) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013

Tjänstemän och tillfälligt anställda:

101 tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 99 (98) den 31 december 2013

Övrig personal:

Utstationerade nationella experter: 0 (0)

Kontraktsanställda: 13 (12)

Personalstyrka totalt: 112 (110)

Anställda med

uppgifter inom verksamheten: 78 (77)

administrativa uppgifter: 29 (28)

blandade uppgifter: 5 (5)

Produkter och tjänster 2013

Öka deltagande på arbetsmarknaden och bekämpa arbetslöshet genom att skapa arbetstillfällen, göra så att arbetsmarknaden fungerar bättre och främja integration

| — | European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1  489 faktablad om omstrukturering, två jämförande analytiska rapporter. |
| --- | --- |

—

European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1  489 faktablad om omstrukturering, två jämförande analytiska rapporter.

| — | European Restructuring Monitor: ERM åsrapport 2013 – Övervaka och förvalta omstrukturering under det 21:a århundradet. |
| --- | --- |

—

European Restructuring Monitor: ERM åsrapport 2013 – Övervaka och förvalta omstrukturering under det 21:a århundradet.

| — | Övriga rapporter: Omstrukturering av små och medelstora företag i Europa; Born global: om potentiellt jobbskapande i nya internationella företag; Om polarisering av sysselsättning och jobbkvalitet under krisen. European Jobs Monitor 2013. |
| --- | --- |

—

Övriga rapporter: Omstrukturering av små och medelstora företag i Europa; Born global: om potentiellt jobbskapande i nya internationella företag; Om polarisering av sysselsättning och jobbkvalitet under krisen. European Jobs Monitor 2013.

| — | Databasen om omstrukturering av lagstiftningen och databasen om stödinstrument vid omstrukturering har kontrollerats och uppdaterats. |
| --- | --- |

—

Databasen om omstrukturering av lagstiftningen och databasen om stödinstrument vid omstrukturering har kontrollerats och uppdaterats.

Förbättra arbetsvillkor och göra arbetet hållbart i ett livslångt perspektiv

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 100 uppdateringar av information, fyra jämförande analytiska rapporter, årsrapport om arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2012, sex enkätrapporter. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 100 uppdateringar av information, fyra jämförande analytiska rapporter, årsrapport om arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2012, sex enkätrapporter.

| — | Femte undersökningen om arbetsvillkor i Europa – fem rapporter om sekundära analyser publicerades: om arbetstid och balansen mellan arbete och fritid i ett livslångt perspektiv, om hälsa och välbefinnande på jobbet, om arbetsmarknadsorganisationer och anställdas delaktighet i Europa, om kvinnor, män och arbetsvillkor i Europa, om kvaliteten på arbetsvillkor och arbetsförhållanden i Europa. |
| --- | --- |

—

Femte undersökningen om arbetsvillkor i Europa – fem rapporter om sekundära analyser publicerades: om arbetstid och balansen mellan arbete och fritid i ett livslångt perspektiv, om hälsa och välbefinnande på jobbet, om arbetsmarknadsorganisationer och anställdas delaktighet i Europa, om kvinnor, män och arbetsvillkor i Europa, om kvaliteten på arbetsvillkor och arbetsförhållanden i Europa.

| — | Tredje europeiska företagsundersökningen: fältarbete i 32 länder slutfört, sammanfattning av de första resultaten har publicerats. |
| --- | --- |

—

Tredje europeiska företagsundersökningen: fältarbete i 32 länder slutfört, sammanfattning av de första resultaten har publicerats.

| — | Rapport om krisens inverkan på arbetsförhållandena i Europa. |
| --- | --- |

—

Rapport om krisens inverkan på arbetsförhållandena i Europa.

Utveckla arbetsmarknadsrelationer för att säkra rättvisa och produktiva lösningar i ett förändrat politiskt sammanhang

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO). 247 uppdateringar av information, fyra representativitetsstudier, två årliga uppdateringar om löner och arbetstid, årsrapport: arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2012, fyra jämförande analytiska rapporter, två enkätrapporter. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO). 247 uppdateringar av information, fyra representativitetsstudier, två årliga uppdateringar om löner och arbetstid, årsrapport: arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2012, fyra jämförande analytiska rapporter, två enkätrapporter.

| — | Övriga rapporter: om de sociala parternas deltagande i pensionsreformen i EU, om nationell praxis om information och samråd i Europa, om den roll som regeringar och sociala parter spelar för att behålla äldre arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Övriga rapporter: om de sociala parternas deltagande i pensionsreformen i EU, om nationell praxis om information och samråd i Europa, om den roll som regeringar och sociala parter spelar för att behålla äldre arbetstagare på arbetsmarknaden.

Förbättra levnadsstandarden och främja social sammanhållning vid ekonomiska skillnader och social ojämlikhet

| — | Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet:






  — | Tre rapporter om sekundära analyser publicerades: om livskvalitet i Europa – kvaliteten på samhälleliga och offentliga tjänster, Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet – om livskvalitet i Europa: social ojämlikhet; Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet – livskvalitet i Europa: om subjektivt välbefinnande. |
| --- | --- | --- |

—

Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet:

—

Tre rapporter om sekundära analyser publicerades: om livskvalitet i Europa – kvaliteten på samhälleliga och offentliga tjänster, Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet – om livskvalitet i Europa: social ojämlikhet; Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet – livskvalitet i Europa: om subjektivt välbefinnande.

| — | Två policydokument publicerades: om hushållens alltför stora skuldsättning i Europa: om informella skulders roll; om politiskt förtroende och samhällsengagemang under krisen. |
| --- | --- |

—

Två policydokument publicerades: om hushållens alltför stora skuldsättning i Europa: om informella skulders roll; om politiskt förtroende och samhällsengagemang under krisen.

| — | Rapporter om livskvaliteten i utvidgningsländerna har publicerats. |
| --- | --- |

—

Rapporter om livskvaliteten i utvidgningsländerna har publicerats.

| — | Rapport och landstudier: fler och bättre jobb i hemtjänstsektorn. |
| --- | --- |

—

Rapport och landstudier: fler och bättre jobb i hemtjänstsektorn.

| — | Rapport om rörlighet och migration för vårdpersonal i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

—

Rapport om rörlighet och migration för vårdpersonal i Central- och Östeuropa.

Kommunikation och utbyte av idéer och erfarenheter

| — | 1 13  760 nedladdningar av rapporter från institutets webbplats. 2 0 60  195 besök av användare. |
| --- | --- |

—

1 13  760 nedladdningar av rapporter från institutets webbplats. 2 0 60  195 besök av användare.

| — | 172 publikationer i pdf-format (671 språkversioner). |
| --- | --- |

—

172 publikationer i pdf-format (671 språkversioner).

| — | 220 EU-policydokument som hänvisar till institutets resultat och expertkunskaper. |
| --- | --- |

—

220 EU-policydokument som hänvisar till institutets resultat och expertkunskaper.

| — | 202 bidrag till evenemang på begäran. |
| --- | --- |

—

202 bidrag till evenemang på begäran.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 11. | Rapporten om den fysiska inventeringen har nu blivit klar och offentliggjorts. Felen som gäller streckkoder och förteckning har åtgärdats. Då posterna i fråga har lågt värde betraktas de inte som tillgångar och felen har således inte påverkat räkenskaperna.
  I vilket fall som helst har nu en kopia av följesedeln bifogats fakturan så att rätt startdatum för beräkning av avskrivningen kan spåras. |
| --- | --- |

11.

Rapporten om den fysiska inventeringen har nu blivit klar och offentliggjorts. Felen som gäller streckkoder och förteckning har åtgärdats. Då posterna i fråga har lågt värde betraktas de inte som tillgångar och felen har således inte påverkat räkenskaperna.

I vilket fall som helst har nu en kopia av följesedeln bifogats fakturan så att rätt startdatum för beräkning av avskrivningen kan spåras.

| 12. | Bristerna i fråga om registrering och bokföring av anläggningstillgångar berodde till stor del på att vi höll på att övergå till ett nytt system för bokföring av tillgångar. De har nu åtgärdats genom att vi fullständigt infört ABAC Assets-systemet och gjort omfattande förändringar i de interna arbetsflödena. |
| --- | --- |

12.

Bristerna i fråga om registrering och bokföring av anläggningstillgångar berodde till stor del på att vi höll på att övergå till ett nytt system för bokföring av tillgångar. De har nu åtgärdats genom att vi fullständigt infört ABAC Assets-systemet och gjort omfattande förändringar i de interna arbetsflödena.

| 13–15. | Siffrorna och analyserna godtas och bekräftas. Den stora andelen överföringar avseende tjänster som ursprungligen planerats för 2014 (43 procent av alla oplanerade överföringar) beror på beslut om personalens löner för 2011 och 2012 som fattades sent under 2013 och ledde till att en del av budgeten inte användes. För att säkerställa hög grad av budgetgenomförande beslutades det att de tillgängliga medlen skulle förbrukas på kommissionens inrådan. Överföringarna (utom dem som rör verksamheter som planerats för 2014 och senarelagts) visar att mindre än 20 procent av dem var oplanerade och delvis låg utanför institutets kontroll. |
| --- | --- |

13–15.

Siffrorna och analyserna godtas och bekräftas. Den stora andelen överföringar avseende tjänster som ursprungligen planerats för 2014 (43 procent av alla oplanerade överföringar) beror på beslut om personalens löner för 2011 och 2012 som fattades sent under 2013 och ledde till att en del av budgeten inte användes. För att säkerställa hög grad av budgetgenomförande beslutades det att de tillgängliga medlen skulle förbrukas på kommissionens inrådan. Överföringarna (utom dem som rör verksamheter som planerats för 2014 och senarelagts) visar att mindre än 20 procent av dem var oplanerade och delvis låg utanför institutets kontroll.

| 16. | I över 30 år har institutet haft tämligen ingående överenskommelser med den irländska staten om tillämpningen av protokollet om privilegier och immunitet.
  I början av februari inledde dock institutet förhandlingar i denna fråga för att nå en överenskommelse med den irländska staten i slutet av 2014. |
| --- | --- |

16.

I över 30 år har institutet haft tämligen ingående överenskommelser med den irländska staten om tillämpningen av protokollet om privilegier och immunitet.

I början av februari inledde dock institutet förhandlingar i denna fråga för att nå en överenskommelse med den irländska staten i slutet av 2014.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/282 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/282

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2013, med Eurojusts svar

(2014/C 442/33)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredje land (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredje land (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | Eurojusts årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

Eurojusts årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för Eurojust som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för Eurojusts årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den administrativa direktören godkänner Eurojusts årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för Eurojust som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för Eurojusts årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den administrativa direktören godkänner Eurojusts årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Eurojusts årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Eurojusts årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Andelen anslag för vilka åtaganden hade gjorts under de olika avdelningarna varierade mellan 99 och 98 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Men andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var hög under avdelning III (driftsutgifter) med 2 3 41  825 euro (32 %). Det beror till största delen på att den interna programvaruhanteringen till en ny tjänsteleverantör överlämnades sent, inte förrän vid årets slut. Dessutom skulle ersättningar för utgifter inom stödordningar som användes till stöd för gemensamma utredningsgrupper inte betalas förrän 2014. |
| --- | --- |

11.

Andelen anslag för vilka åtaganden hade gjorts under de olika avdelningarna varierade mellan 99 och 98 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Men andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var hög under avdelning III (driftsutgifter) med 2 3 41  825 euro (32 %). Det beror till största delen på att den interna programvaruhanteringen till en ny tjänsteleverantör överlämnades sent, inte förrän vid årets slut. Dessutom skulle ersättningar för utgifter inom stödordningar som användes till stöd för gemensamma utredningsgrupper inte betalas förrän 2014.

| 12. | Under 2013 gjorde byrån 49 budgetöverföringar som gällde 101 budgetposter. Detta visar att det finns brister i planeringen och genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

12.

Under 2013 gjorde byrån 49 budgetöverföringar som gällde 101 budgetposter. Detta visar att det finns brister i planeringen och genomförandet av budgeten.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas Eurojusts behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behöver omdefinieras för att man ska undvika den överlappning i fråga om ansvarsområden som nu uppkommer på grund av inrättandeförordningen (1). Inga korrigerande åtgärder har vidtagits under 2011. | Pågår |
| 2011 | Eurojust har ännu inte antagit alla tillämpningsföreskrifter till tjänsteföreskrifterna (2). | Har genomförts |
| 2012 | Ett ramkontrakt för säkerhetstjänster undertecknades 2008 och ändrades 2009. De ändrade bestämmelserna för beräkning av priser ledde till en successiv ökning med upp till 22 %, trots att priserna enligt det ursprungliga ramkontraktet fick stiga med högst 4 %. Den totala prisökning som översteg taket på 4 % uppgick till ungefär 4 40  000 euro för perioden 2008–2012, varav ungefär 68  000 euro betalades ut 2012. En så stor ökning kan innebära risk för att öppenheten och rättvisan i den ursprungliga upphandlingen minskar och för att konkurrensen snedvrids. | e.t. |
| 2012 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Det fanns inga bevis för att uttagningskommittén hade fastställt provfrågor och intervjufrågor innan den gick igenom ansökningarna och inga bevis för att viktningen mellan skriftliga prov och intervjuer fastställdes innan den bedömde de sökande. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behöver omdefinieras för att man ska undvika den överlappning i fråga om ansvarsområden som nu uppkommer på grund av inrättandeförordningen (1). Inga korrigerande åtgärder har vidtagits under 2011.

Pågår

2011

Eurojust har ännu inte antagit alla tillämpningsföreskrifter till tjänsteföreskrifterna (2).

Har genomförts

2012

Ett ramkontrakt för säkerhetstjänster undertecknades 2008 och ändrades 2009. De ändrade bestämmelserna för beräkning av priser ledde till en successiv ökning med upp till 22 %, trots att priserna enligt det ursprungliga ramkontraktet fick stiga med högst 4 %. Den totala prisökning som översteg taket på 4 % uppgick till ungefär 4 40  000 euro för perioden 2008–2012, varav ungefär 68  000 euro betalades ut 2012. En så stor ökning kan innebära risk för att öppenheten och rättvisan i den ursprungliga upphandlingen minskar och för att konkurrensen snedvrids.

e.t.

2012

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Det fanns inga bevis för att uttagningskommittén hade fastställt provfrågor och intervjufrågor innan den gick igenom ansökningarna och inga bevis för att viktningen mellan skriftliga prov och intervjuer fastställdes innan den bedömde de sökande.

Har genomförts

---

(1)  Artiklarna 28, 29, 30 och 36 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom rådets beslut 2003/659/RIF (EUT L 245, 29.9.2003, s. 44) och 2009/426/RIF (EUT L 138, 4.6.2009, s. 14).

(2)  Det saknas tillämpningsföreskrifter för följande områden: ändring av lönegradsplacering, administrativa utredningar och disciplinära ärenden, deltidsarbete, arbetsdelning, chefer på mellannivå, tillfällig tjänstgöring på chefstjänster, bedömning av högre tjänstemän, förtida avgångspensionering utan minskning av pensionsrättigheter, tjänstledighet, personalkommitté och handledning för tjänsteresor.

---

BILAGA II

Eurojust (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 85 i EUF-fördraget) | Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater [...]. |
| --- | --- |
| Eurojusts behörighet


  (Artiklarna 3, 5, 6 och 7 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF) | Mål


  Artikel 3 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF

  Vid sådana utredningar och åtal som berör två eller flera medlemsstater och som rör brottsliga beteenden enligt artikel 4 i samband med grov brottslighet, särskilt om den är organiserad, ska målen för Eurojust vara att






  a) | främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal i medlemsstaterna, med beaktande av varje begäran från en medlemsstats behöriga myndighet och all information från varje behörigt organ enligt de bestämmelser som fastställts inom ramen för fördragen, |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 85 i EUF-fördraget)

Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater [...].

Eurojusts behörighet

(Artiklarna 3, 5, 6 och 7 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF)

Mål

Artikel 3 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF

Vid sådana utredningar och åtal som berör två eller flera medlemsstater och som rör brottsliga beteenden enligt artikel 4 i samband med grov brottslighet, särskilt om den är organiserad, ska målen för Eurojust vara att

a)

främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal i medlemsstaterna, med beaktande av varje begäran från en medlemsstats behöriga myndighet och all information från varje behörigt organ enligt de bestämmelser som fastställts inom ramen för fördragen,

| b) | förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att underlätta genomförandet av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, |
| --- | --- |

b)

förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att underlätta genomförandet av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande,

| c) | på annat sätt stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal. |
| --- | --- |

c)

på annat sätt stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal.

Uppgifter

Artikel 5 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF

| 1. | För att kunna uppfylla sina mål ska Eurojust fullgöra sina uppgifter






  a) | genom en eller flera berörda nationella medlemmar i enlighet med artikel 6, eller |
| --- | --- | --- |

1.

För att kunna uppfylla sina mål ska Eurojust fullgöra sina uppgifter

a)

genom en eller flera berörda nationella medlemmar i enlighet med artikel 6, eller

| b) | som ett kollegium i enlighet med artikel 7, när






  i) | en eller flera nationella medlemmar som berörs av ett ärende som behandlas av Eurojust begär det, eller |
| --- | --- | --- |

b)

som ett kollegium i enlighet med artikel 7, när

i)

en eller flera nationella medlemmar som berörs av ett ärende som behandlas av Eurojust begär det, eller

| ii) | det är fråga om utredningar eller åtal som har konsekvenser för unionen eller kan röra andra medlemsstater än de direkt inblandade, eller |
| --- | --- |

ii)

det är fråga om utredningar eller åtal som har konsekvenser för unionen eller kan röra andra medlemsstater än de direkt inblandade, eller

| iii) | det rör sig om en allmän fråga som gäller genomförandet av Eurojusts målsättning, eller |
| --- | --- |

iii)

det rör sig om en allmän fråga som gäller genomförandet av Eurojusts målsättning, eller

| iv) | det i övrigt föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

iv)

det i övrigt föreskrivs i detta beslut.

| 2. | När Eurojust fullgör sina uppgifter ska enheten ange om den agerar genom en eller flera nationella medlemmar i enlighet med artikel 6 eller som kollegium i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

2.

När Eurojust fullgör sina uppgifter ska enheten ange om den agerar genom en eller flera nationella medlemmar i enlighet med artikel 6 eller som kollegium i enlighet med artikel 7.

Artikel 6 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF)

| 1. | När Eurojust agerar genom sina berörda nationella medlemmar,






  a) | får den, med angivande av sina skäl därför, anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att






  i) | göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

När Eurojust agerar genom sina berörda nationella medlemmar,

a)

får den, med angivande av sina skäl därför, anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att

i)

göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| ii) | godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- |

ii)

godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| iii) | skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, |
| --- | --- |

iii)

skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater,

| iv) | inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument, |
| --- | --- |

iv)

inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument,

| v) | tillhandahålla all information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

v)

tillhandahålla all information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter,

| vi) | vidta särskilda utredningsåtgärder, |
| --- | --- |

vi)

vidta särskilda utredningsåtgärder,

| vii) | vidta andra åtgärder som är motiverade med anledning av utredningen eller åtalet. |
| --- | --- |

vii)

vidta andra åtgärder som är motiverade med anledning av utredningen eller åtalet.

| b) | ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om, |
| --- | --- |

b)

ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om,

| c) | ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal, |
| --- | --- |

c)

ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal,

| d) | ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

d)

ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter,

| e) | ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas, |
| --- | --- |

e)

ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas,

| f) | ska den, i de fall som avses i artikel 3.2 och 3.3 och med kollegiets samtycke, bistå vid utredningar och åtal som berör de behöriga myndigheterna i en enda medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

ska den, i de fall som avses i artikel 3.2 och 3.3 och med kollegiets samtycke, bistå vid utredningar och åtal som berör de behöriga myndigheterna i en enda medlemsstat.

| 2. | Medlemsstaterna ska se till att de behöriga nationella myndigheterna utan dröjsmål svarar på begäranden som görs enligt denna artikel. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska se till att de behöriga nationella myndigheterna utan dröjsmål svarar på begäranden som görs enligt denna artikel.

Artikel 7 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom beslut 2003/659/RIF och beslut 2009/426/RIF)

| 1. | När Eurojust agerar som ett kollegium






  a) | får den vid de typer av brottslighet och de brott som avses i artikel 4.1 genom en motiverad begäran uppmana de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att






  i) | göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

När Eurojust agerar som ett kollegium

a)

får den vid de typer av brottslighet och de brott som avses i artikel 4.1 genom en motiverad begäran uppmana de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att

i)

göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| ii) | godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- |

ii)

godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| iii) | skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, |
| --- | --- |

iii)

skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater,

| iv) | inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument, |
| --- | --- |

iv)

inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument,

| v) | tillhandahålla den information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

v)

tillhandahålla den information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter,

| b) | ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om och som har konsekvenser för unionen, eller som kan beröra andra medlemsstater än de direkt berörda, |
| --- | --- |

b)

ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om och som har konsekvenser för unionen, eller som kan beröra andra medlemsstater än de direkt berörda,

| c) | ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal, |
| --- | --- |

c)

ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal,

| d) | ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, bland annat på grundval av Europols analys, |
| --- | --- |

d)

ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, bland annat på grundval av Europols analys,

| e) | ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas, |
| --- | --- |

e)

ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas,

| f) | får den bistå Europol, bland annat genom att lämna yttranden på grundval av Europols analyser, |
| --- | --- |

f)

får den bistå Europol, bland annat genom att lämna yttranden på grundval av Europols analyser,

| g) | får den ge logistiskt stöd i de fall som avses i leden a, c och d. Detta logistiska stöd kan bland annat utgöras av stöd till översättning, tolkning och anordnande av samordningsmöten. |
| --- | --- |

g)

får den ge logistiskt stöd i de fall som avses i leden a, c och d. Detta logistiska stöd kan bland annat utgöras av stöd till översättning, tolkning och anordnande av samordningsmöten.

| 2. | När två eller flera nationella medlemmar inte kan enas om hur man ska lösa ett fall av behörighetskonflikt när det gäller att göra utredningar eller väcka åtal i enlighet med artikel 6, och särskilt artikel 6.1 c, ska kollegiet ombes att avge ett skriftligt icke-bindande yttrande om fallet, om frågan inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. Denna punkt påverkar inte tillämpningen av punkt 1a ii. |
| --- | --- |

2.

När två eller flera nationella medlemmar inte kan enas om hur man ska lösa ett fall av behörighetskonflikt när det gäller att göra utredningar eller väcka åtal i enlighet med artikel 6, och särskilt artikel 6.1 c, ska kollegiet ombes att avge ett skriftligt icke-bindande yttrande om fallet, om frågan inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. Denna punkt påverkar inte tillämpningen av punkt 1a ii.

| 3. | Utan hinder av bestämmelserna i de instrument som Europeiska unionen antagit om rättsligt samarbete får en behörig myndighet rapportera till Eurojust om upprepade avslag eller svårigheter beträffande verkställigheten av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, och be kollegiet utfärda ett skriftligt icke-bindande yttrande om frågan, om den inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna eller genom ingripande av de berörda nationella medlemmarna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Utan hinder av bestämmelserna i de instrument som Europeiska unionen antagit om rättsligt samarbete får en behörig myndighet rapportera till Eurojust om upprepade avslag eller svårigheter beträffande verkställigheten av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, och be kollegiet utfärda ett skriftligt icke-bindande yttrande om frågan, om den inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna eller genom ingripande av de berörda nationella medlemmarna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna.

Organisation

(Artiklarna 2, 9, 23, 28, 29 och 36 i rådets beslut om Eurojust 2002/187/RIF; artikel 3 i Eurojusts arbetsordning)

Kollegiet

Kollegiet ska ansvara för Eurojusts organisation och funktion. Kollegiet ska bestå av nationella medlemmar från varje medlemsstat som har sänts ut i enlighet med medlemsstatens rättsliga system och som är åklagare, domare eller polistjänstemän. Kollegiet ska bland de nationella medlemmarna välja en ordförande.

Direktör

Den administrativa direktören ska utses av kollegiet med två tredjedels majoritet.

Den gemensamma tillsynsmyndigheten

Ska kontrollera behandlingen av personuppgifter.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation som ska antas med kvalificerad majoritet.

Medel till Eurojusts förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

32,4(33,3) miljoner euro inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål

Personalstyrka den 31 december 2013

Nationella medlemmar: 28 (varav två baserade i medlemsstaterna) (27, varav två baserade i medlemsstaterna).

Ersättare till nationella medlemmar: 20 (varav elva baserade i medlemsstaterna) (17, varav tio baserade i medlemsstaterna).

Assistenter till nationella medlemmar: 21 (varav åtta baserade i medlemsstaterna) (22, varav elva baserade i medlemsstaterna).

Tillfälligt anställda: 203 (188).

Kontraktsanställda: 27 (29).

Utstationerade nationella experter: 14 (18).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Antal samordningssammanträden: 206 (194)

Antal ärenden totalt: 1  576(1  533)

Bedrägeri: 472 (382)
   (1).

(Rörlig) organiserad brottslighet: 264 (231)
   (1)

Narkotikahandel: 248 (263)
   (1).

Penningtvätt: 202 (144)
   (1).

Olaglig invandring och människohandel: 110 (89)
   (1).

Korruption: 56 (30)
   (1).

It-brott: 29 (42)
   (1).

Terrorism: 17 (32)
   (1).

Brott som skadar EU:s ekonomiska intressen: 15 (27)
   (1).

---

(1)  Den förteckning över brott som används för klassificering av fallen speglar Eurojusts prioriterade brottstyper 2013.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av Eurojust.

---

EUROJUSTS SVAR

| 11. | Euojust accepterar det faktum att överföringarna till 2014 för titel III är relativt höga, men hänvisar till motiveringarna som har identifierats av domstolen. Eurosjust förblir vaksamt för att undvika eventuella omotiverade överföringar. |
| --- | --- |

11.

Euojust accepterar det faktum att överföringarna till 2014 för titel III är relativt höga, men hänvisar till motiveringarna som har identifierats av domstolen. Eurosjust förblir vaksamt för att undvika eventuella omotiverade överföringar.

| 12. | Eurojust accepterar kommentaren och har redan genomfört vägledning av domstolen genom att minska antalet budgetposter som används i räkenskapsår 2014 med 26,4 %. |
| --- | --- |

12.

Eurojust accepterar kommentaren och har redan genomfört vägledning av domstolen genom att minska antalet budgetposter som används i räkenskapsår 2014 med 26,4 %.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/290 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/290

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/34)

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2009/371/RIF (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2009/371/RIF (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Byrån har visserligen förbättrat utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden under årens lopp, men alla beslut 2013 grundades inte på tillräckligt specifika urvalskriterier eller på realistiska prisanbud och de fattades inte heller i enlighet med vedertagna yrkesmässiga krav. Detta påverkade upphandlingsförfarandenas ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

11.

Byrån har visserligen förbättrat utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden under årens lopp, men alla beslut 2013 grundades inte på tillräckligt specifika urvalskriterier eller på realistiska prisanbud och de fattades inte heller i enlighet med vedertagna yrkesmässiga krav. Detta påverkade upphandlingsförfarandenas ändamålsenlighet.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Budgetgenomförandet förbättrades ytterligare 2013, och de totala överföringarna av gjorda åtaganden minskade till 9,4 miljoner euro eller 11,6 % (2012: 16,3 miljoner euro eller 19,6 %). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över fortfarande stor inom avdelning II (administrativa utgifter) med 3,0 miljoner euro eller 41 % (2012: 4,2 miljoner euro eller 49 %). De gällde främst planerade ändringar av byggnaden sent på året (1,8 miljoner euro) och andra administrativa kostnader för vilka fakturor inte hade mottagits vid årets slut. |
| --- | --- |

12.

Budgetgenomförandet förbättrades ytterligare 2013, och de totala överföringarna av gjorda åtaganden minskade till 9,4 miljoner euro eller 11,6 % (2012: 16,3 miljoner euro eller 19,6 %). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över fortfarande stor inom avdelning II (administrativa utgifter) med 3,0 miljoner euro eller 41 % (2012: 4,2 miljoner euro eller 49 %). De gällde främst planerade ändringar av byggnaden sent på året (1,8 miljoner euro) och andra administrativa kostnader för vilka fakturor inte hade mottagits vid årets slut.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen överföringar och förfallna anslag och också det stora antal budgetöverföringar som gjordes 2011 tyder på svårigheter med planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. | Har genomförts |
| 2011 | Andelen betalningar i förhållande till åtaganden var låg, 34 % inom avdelning II och 45 % inom avdelning III, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet. | e.t. |
| 2011 | Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från principer och rutiner har inte antagits. Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011. | Förfaranden: Har genomförts
  Undantag och avvikelser: Pågår |
| 2011 | Redovisningssystemet har inte godkänts fullt ut av räkenskapsföraren. Nyckelprocesser som bokslut och fastställande av personalens ekonomiska rättigheter ingår ännu inte i det. | Har genomförts |
| 2011 | Brister konstaterades när det gällde fysisk kontroll och redovisning av tillgångar före och efter flytten till de nya lokalerna. Försäkringsavtalen återspeglar inte heller värdet på byråns tillgångar. Före flytten var nettotillgångarna överförsäkrade med omkring 17 miljoner euro, medan de nu är underförsäkrade med omkring 21 miljoner euro. | Har genomförts |
| 2011 | Byråns budgetförordning hänvisar till detaljerade bestämmelser och förfaranden som anges i dess genomförandebestämmelser. De har dock ännu inte antagits. | e.t. |
| 2011 | Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena betydligt: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån förde över 1,2 miljoner euro för ändringar av lokalerna i samband med att Europeiska it-brottscentrumet inrättades. Byrån kom överens med värdstaten om ändringarna i juli 2012 men kontraktet för det arbete som behövde göras undertecknades inte förrän i april 2013. Byrån förde även över 0,1 miljoner euro för införandet av ett nytt system för personalförvaltning. Kontraktet löpte ut vid årets slut och förlängdes inte. För båda överföringarna saknades ett rättsligt åtagande vid årets slut och de var därför oriktiga. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån begär inte regelbundet information från de anställda om hur mycket barntillägg de får från andra källor. Följaktligen påträffades ett antal fall där barntillägget inte hade minskats i motsvarande grad och de felaktigt utbetalda beloppen ska återkrävas. | Har genomförts |
| 2012 | Åtaganden på 2,6 miljoner euro (av 15 miljoner euro) som hade förts över från 2011 förföll 2012 eftersom de översteg de verkliga behoven. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån förde över 16,3 miljoner euro av gjorda åtaganden (19,64 % av totala gjorda åtaganden) till 2013. Överföringarna gällde främst avdelning II Övriga administrativa utgifter (4,2 miljoner euro) och avdelning III Drift (11,2 miljoner euro) och hör till största delen ihop med den nya uppgift byrån fick i juni 2012 att driva Europeiska it-brottscentrumet. Genomförandet av denna uppgift ledde till att stora budgetåtaganden gjordes i slutet av året och påverkade det belopp som fördes över till 2013. | e.t. |
| 2012 | Byrån gjorde 19 budgetöverföringar till ett belopp av 4,5 miljoner euro, som påverkade 82 av de 115 budgetposterna. De gjordes främst för att köpa in it-utrustning till Europeiska it-brottscentrumet. | Har genomförts |
| 2012 | De rekryteringsförfaranden som granskades hade följande brister: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att urvalskommittén hade gått igenom ansökningarna, det fanns inga bevis för att viktningen av de urvalskriterier som användes för att föra upp sökande på förteckningen hade antagits innan ansökningarna gicks igenom och urvalskommittéerna dokumenterade inte alla sina sammanträden och beslut på ett lämpligt sätt. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen överföringar och förfallna anslag och också det stora antal budgetöverföringar som gjordes 2011 tyder på svårigheter med planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet.

Har genomförts

2011

Andelen betalningar i förhållande till åtaganden var låg, 34 % inom avdelning II och 45 % inom avdelning III, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet.

e.t.

2011

Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från principer och rutiner har inte antagits. Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011.

Förfaranden: Har genomförts

Undantag och avvikelser: Pågår

2011

Redovisningssystemet har inte godkänts fullt ut av räkenskapsföraren. Nyckelprocesser som bokslut och fastställande av personalens ekonomiska rättigheter ingår ännu inte i det.

Har genomförts

2011

Brister konstaterades när det gällde fysisk kontroll och redovisning av tillgångar före och efter flytten till de nya lokalerna. Försäkringsavtalen återspeglar inte heller värdet på byråns tillgångar. Före flytten var nettotillgångarna överförsäkrade med omkring 17 miljoner euro, medan de nu är underförsäkrade med omkring 21 miljoner euro.

Har genomförts

2011

Byråns budgetförordning hänvisar till detaljerade bestämmelser och förfaranden som anges i dess genomförandebestämmelser. De har dock ännu inte antagits.

e.t.

2011

Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena betydligt: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

Har genomförts

2012

Byrån förde över 1,2 miljoner euro för ändringar av lokalerna i samband med att Europeiska it-brottscentrumet inrättades. Byrån kom överens med värdstaten om ändringarna i juli 2012 men kontraktet för det arbete som behövde göras undertecknades inte förrän i april 2013. Byrån förde även över 0,1 miljoner euro för införandet av ett nytt system för personalförvaltning. Kontraktet löpte ut vid årets slut och förlängdes inte. För båda överföringarna saknades ett rättsligt åtagande vid årets slut och de var därför oriktiga.

Har genomförts

2012

Byrån begär inte regelbundet information från de anställda om hur mycket barntillägg de får från andra källor. Följaktligen påträffades ett antal fall där barntillägget inte hade minskats i motsvarande grad och de felaktigt utbetalda beloppen ska återkrävas.

Har genomförts

2012

Åtaganden på 2,6 miljoner euro (av 15 miljoner euro) som hade förts över från 2011 förföll 2012 eftersom de översteg de verkliga behoven.

Har genomförts

2012

Byrån förde över 16,3 miljoner euro av gjorda åtaganden (19,64 % av totala gjorda åtaganden) till 2013. Överföringarna gällde främst avdelning II Övriga administrativa utgifter (4,2 miljoner euro) och avdelning III Drift (11,2 miljoner euro) och hör till största delen ihop med den nya uppgift byrån fick i juni 2012 att driva Europeiska it-brottscentrumet. Genomförandet av denna uppgift ledde till att stora budgetåtaganden gjordes i slutet av året och påverkade det belopp som fördes över till 2013.

e.t.

2012

Byrån gjorde 19 budgetöverföringar till ett belopp av 4,5 miljoner euro, som påverkade 82 av de 115 budgetposterna. De gjordes främst för att köpa in it-utrustning till Europeiska it-brottscentrumet.

Har genomförts

2012

De rekryteringsförfaranden som granskades hade följande brister: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att urvalskommittén hade gått igenom ansökningarna, det fanns inga bevis för att viktningen av de urvalskriterier som användes för att föra upp sökande på förteckningen hade antagits innan ansökningarna gicks igenom och urvalskommittéerna dokumenterade inte alla sina sammanträden och beslut på ett lämpligt sätt.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska polisbyrån (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 88 i EUF-fördraget) | ”Europols uppgift ska vara att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik”. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets beslut 2009/371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol)) | Behörighet

  Europols behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.
  Europols behörighet ska också omfatta brott som hör samman med sådan brottslighet, såsom fastställs i artikel 4.3 i rådsbeslutet.

  Huvuduppgifter







  — | Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 88 i EUF-fördraget)

”Europols uppgift ska vara att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik”.

Byråns behörighet

(Rådets beslut 2009/371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol))

Behörighet

Europols behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.

Europols behörighet ska också omfatta brott som hör samman med sådan brottslighet, såsom fastställs i artikel 4.3 i rådsbeslutet.

Huvuduppgifter

—

Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser.

| — | Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enhet som anges i artikel 8 om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar. |
| --- | --- |

—

Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enhet som anges i artikel 8 om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar.

| — | Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna.

| — | Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas. |
| --- | --- |

—

Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas.

| — | Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser. |
| --- | --- |

—

Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser.

| — | Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet.

| — | Stödja medlemsstaterna när de samlar in och analyserar information från internet för att bidra till att identifiera brottslig verksamhet som underlättats eller bedrivits genom användning av internet. |
| --- | --- |

—

Stödja medlemsstaterna när de samlar in och analyserar information från internet för att bidra till att identifiera brottslig verksamhet som underlättats eller bedrivits genom användning av internet.

Ytterligare uppgifter

| — | Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar. |
| --- | --- |

—

Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar.

| — | Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet.

Dessutom bistå medlemsstaterna genom stöd, rådgivning och forskning särskilt på följande områden:

| — | Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin. |
| --- | --- |

—

Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin.

| — | Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna.

| — | Brottsförebyggande metoder. |
| --- | --- |

—

Brottsförebyggande metoder.

| — | Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden.

Byrån ska även verka som centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med rådets beslut 2005/511/RIF av den 12 juli 2005 om skydd av euron mot förfalskning genom att byrån utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron.

Byrån ska behandla och överföra uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från Europeiska unionen till Förenta staterna i enlighet med programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP).

Byrån ska fortsätta sina ansträngningar för att inrätta stöd- och informationspunkten för Prümfrågor i syfte att stödja den dagliga tillämpningen av Prümbesluten i enlighet med rådets slutsatser av den 13 december 2011 om ett förstärkt genomförande av Prümbesluten.

Byrån ska även stödja EU:s policycykel avseende grov och organiserad brottslighet och Empact-projekt (1) i enlighet med rådets slutsatser om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende organiserad och grov internationell brottslighet och rådets efterföljande slutsatser av den 27 maj 2011 om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad brottslighet 2011–2013.

Byrån ska vara värd för Europeiska it-brottscentrumet och fungera som kontaktpunkt för Europas bekämpning av it-brottslighet i enlighet med rådets och Europaparlamentets meddelande COM(2012) 140 final, 28.3.2012, Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett Europeiskt centrum mot it-brottslighet.

Organisation

Styrelsen

Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare från kommissionen.

Direktör

| — | Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år). |
| --- | --- |

—

Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år).

| — | Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer som utses för en period av fyra år som kan förnyas en gång. |
| --- | --- |

—

Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer som utses för en period av fyra år som kan förnyas en gång.

| — | Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen. |
| --- | --- |

—

Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen.

| — | Direktören ska vara Europols lagliga företrädare. |
| --- | --- |

—

Direktören ska vara Europols lagliga företrädare.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

| — | Europeiska kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

| — | Internrevisionsfunktionen. |
| --- | --- |

—

Internrevisionsfunktionen.

Dataskydd och skydd av personuppgifter

| — | Den gemensamma tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Den gemensamma tillsynsmyndigheten.

| — | Uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

—

Uppgiftsskyddsombudet.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget 2013

82,5(84,2) miljoner euro

Personalstyrka 2013

| — | Tillfälligt anställda: 457 (457) tjänster enligt tjänsteförteckningen. Faktiskt antal anställda den 31 december 2013 = 426. |
| --- | --- |

—

Tillfälligt anställda: 457 (457) tjänster enligt tjänsteförteckningen. Faktiskt antal anställda den 31 december 2013 = 426.

| — | Utstationerade nationella experter 34 (37) (faktiskt antal vid årets slut). |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter 34 (37) (faktiskt antal vid årets slut).

| — | Kontraktsanställda: 94 (94) (faktiskt antal vid årets slut). |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 94 (94) (faktiskt antal vid årets slut).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Byrån som EU:s främsta stödcentrum för brottsbekämpande insatser

Det operativa stödet till insatser och gemensamma utredningsgrupper innefattade databehandling, matchningsrapporter, anmälningar av underrättelser, tekniskt och forensiskt stöd och sakkunskap, tillhandahållande av mobila kontor, analysrapporter, operativ samordning vid byråns huvudkontor, operativa möten, ekonomiskt stöd etc. Än en gång ökade mängden operativt stöd till medlemsstaterna, vilket bekräftar de senaste årens trend mot ökad efterfrågan av byråns alla tjänster.

| — | Stöd till 18  310 gränsöverskridande fall, en ökning med 15 % jämfört med 2012 (15  949). |
| --- | --- |

—

Stöd till 18  310 gränsöverskridande fall, en ökning med 15 % jämfört med 2012 (15  949).

| — | Byrån deltog aktivt i 684 utredningar i medlemsstaterna som gällde prioriterade brottsområden. |
| --- | --- |

—

Byrån deltog aktivt i 684 utredningar i medlemsstaterna som gällde prioriterade brottsområden.

| — | 2  250 operativa rapporter producerades 2013 jämfört med 2  141 år 2012 (bl.a. matchningsrapporter, rapporter med operativa analyser, anmälningar av underrättelser och särskilda tekniska analysrapporter). |
| --- | --- |

—

2  250 operativa rapporter producerades 2013 jämfört med 2  141 år 2012 (bl.a. matchningsrapporter, rapporter med operativa analyser, anmälningar av underrättelser och särskilda tekniska analysrapporter).

| — | Utredare med ansvar för insatser i medlemsstaterna och medlemsstaternas experter var mycket nöjda med de analyser och det operativa stöd som byrån hade tillhandahållit. |
| --- | --- |

—

Utredare med ansvar för insatser i medlemsstaterna och medlemsstaternas experter var mycket nöjda med de analyser och det operativa stöd som byrån hade tillhandahållit.

| — | Byrån gav ekonomiskt stöd till 214 operativa möten och 36 möten i Empact (Europeisk sektorsövergripande plattform mot brottshot). |
| --- | --- |

—

Byrån gav ekonomiskt stöd till 214 operativa möten och 36 möten i Empact (Europeisk sektorsövergripande plattform mot brottshot).

| — | 39 utredningar om förfalskning av euron fick ekonomiskt stöd av byrån. |
| --- | --- |

—

39 utredningar om förfalskning av euron fick ekonomiskt stöd av byrån.

| — | Stöd till 41 (30) gemensamma utredningsgrupper där byrån är ordinarie medlem. |
| --- | --- |

—

Stöd till 41 (30) gemensamma utredningsgrupper där byrån är ordinarie medlem.

| — | Europeiska it-brottscentrumet gav stöd till olika framgångsrika operativa insatser tillsammans med medlemsstaterna och tredjeländer, inbegripet den privata sektorn (t.ex. upplösning av globala nätverk för kreditkortsbedrägeri, som omfattade 15  000 manipulerade kreditkort och två kortkapningsfabriker; gemensamma operativa insatser mot global verksamhet online för sexuellt utnyttjande av barn och avveckling av ett botnät som smittat nästan två miljoner datorer). |
| --- | --- |

—

Europeiska it-brottscentrumet gav stöd till olika framgångsrika operativa insatser tillsammans med medlemsstaterna och tredjeländer, inbegripet den privata sektorn (t.ex. upplösning av globala nätverk för kreditkortsbedrägeri, som omfattade 15  000 manipulerade kreditkort och två kortkapningsfabriker; gemensamma operativa insatser mot global verksamhet online för sexuellt utnyttjande av barn och avveckling av ett botnät som smittat nästan två miljoner datorer).

| — | Artiklarna 4, 9, 10 i TFTP-överenskommelsen genomfördes genom att byrån behandlade alla relaterade förfrågningar och informationstips från USA. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 4, 9, 10 i TFTP-överenskommelsen genomfördes genom att byrån behandlade alla relaterade förfrågningar och informationstips från USA.

Strategisk analysförmåga

Strategiska produkter, bland annat hotbildsbedömningar och lägesrapporter.

| — | 38 strategiska rapporter om organiserad brottslighet och 14 strategiska rapporter om terrorism producerades, inbegripet hotbildsbedömningen avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta), en hotbildsbedömning för varje Empactprioritering (policycykel 2013–2017), särskilda strategiska rapporter om nya, identifierade framväxande hot, gemensamma ECNN (2)-Europol-rapporter, strategiska bedömningar av it-brottslighet, rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TE-SAT) och en lägesrapport om resande för terroriständamål. |
| --- | --- |

—

38 strategiska rapporter om organiserad brottslighet och 14 strategiska rapporter om terrorism producerades, inbegripet hotbildsbedömningen avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta), en hotbildsbedömning för varje Empactprioritering (policycykel 2013–2017), särskilda strategiska rapporter om nya, identifierade framväxande hot, gemensamma ECNN (2)-Europol-rapporter, strategiska bedömningar av it-brottslighet, rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TE-SAT) och en lägesrapport om resande för terroriständamål.

Byrån som EU:s centrum för information om brottslighet

Kapacitet för informationshantering, Europols säkra kommunikationsmedel Siena (Secure Information Exchange Network Application), Europols informationssystem (EIS) och nätverket av sambandskontor:

| — | Totalt utbyttes 4 56  598 operativa meddelanden mellan byrån, medlemsstaterna och externa parter via Siena, en ökning med 10 % jämfört med 2012 (4 14  334). |
| --- | --- |

—

Totalt utbyttes 4 56  598 operativa meddelanden mellan byrån, medlemsstaterna och externa parter via Siena, en ökning med 10 % jämfört med 2012 (4 14  334).

| — | Vid utgången av 2013 delades 67 % av alla Siena-meddelanden med byrån. |
| --- | --- |

—

Vid utgången av 2013 delades 67 % av alla Siena-meddelanden med byrån.

| — | EIS innehöll 2 45  142 (1 86  896) objekt vid utgången av 2013 och andelen personobjekt ökar (viktigast och mest värdefullt ur brottsbekämpande organs perspektiv). |
| --- | --- |

—

EIS innehöll 2 45  142 (1 86  896) objekt vid utgången av 2013 och andelen personobjekt ökar (viktigast och mest värdefullt ur brottsbekämpande organs perspektiv).

| — | Vid utgången av 2013 var 21 medlemsstaters nationella kontor för återvinning av tillgångar kopplade till Siena. Byrån gav stöd till 93 förfrågningar om spårning av tillgångar med koppling till organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Vid utgången av 2013 var 21 medlemsstaters nationella kontor för återvinning av tillgångar kopplade till Siena. Byrån gav stöd till 93 förfrågningar om spårning av tillgångar med koppling till organiserad brottslighet.

| — | Ett unikt nätverk med närmare 165 kontaktpersoner utgör en levande länk mellan byråns huvudkontor i Haag och byråns 28 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. De underlättar informationsutbyte och stöder och samordnar pågående utredningar. Byrån är även värd för kontaktpersoner från tio länder utanför EU och organisationer som samarbetar utifrån samarbetsavtal. Byrån har dessutom utstationerat två kontaktpersoner till Washington (USA) och en kontaktperson till Interpols högkvarter i Lyon (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Ett unikt nätverk med närmare 165 kontaktpersoner utgör en levande länk mellan byråns huvudkontor i Haag och byråns 28 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. De underlättar informationsutbyte och stöder och samordnar pågående utredningar. Byrån är även värd för kontaktpersoner från tio länder utanför EU och organisationer som samarbetar utifrån samarbetsavtal. Byrån har dessutom utstationerat två kontaktpersoner till Washington (USA) och en kontaktperson till Interpols högkvarter i Lyon (Frankrike).

Byrån som EU:s expertcentrum för brottsbekämpning

Europols expertforum (Europol Platform for Experts, EPE), forum för utbyte och lösningar för lagring av information, kunskapsprodukter och kunskapstjänster, utbildning, konferenser och informationskampanjer:

| — | 32 expertområden ingår i Europol Platform for Experts inklusive 4  419 aktiva konton (25 plattformar och 2  663 användare vid utgången av 2012). |
| --- | --- |

—

32 expertområden ingår i Europol Platform for Experts inklusive 4  419 aktiva konton (25 plattformar och 2  663 användare vid utgången av 2012).

| — | Byrån gav stöd till 83 utbildningskurser (som anordnades av byrån, Europeiska polisakademin eller medlemsstaterna). |
| --- | --- |

—

Byrån gav stöd till 83 utbildningskurser (som anordnades av byrån, Europeiska polisakademin eller medlemsstaterna).

| — | Den årliga storskaliga konferensen European Police anordnades vid byråns huvudkontor. |
| --- | --- |

—

Den årliga storskaliga konferensen European Police anordnades vid byråns huvudkontor.

Yttre förbindelser

Byrån samarbetar med ett antal EU-partner, tredjeländer och internationella organisationer. Utbytet av information med dessa partner sker på grundval av samarbetsavtal. Strategiska avtal gör att de två berörda samarbetsparterna kan utbyta all information med undantag av personuppgifter, medan operativa avtal även gör det möjligt att utbyta personuppgifter.

| — | Det fanns 21 strategiska avtal och elva operativa avtal vid utgången av 2013 (18 med länder utanför EU, 11 med EU-organ och EU-byråer och 3 med andra internationella organisationer, däribland Interpol). |
| --- | --- |

—

Det fanns 21 strategiska avtal och elva operativa avtal vid utgången av 2013 (18 med länder utanför EU, 11 med EU-organ och EU-byråer och 3 med andra internationella organisationer, däribland Interpol).

| — | Informationsutbytet med externa partner (8  663) ökade något jämfört med 2012 (8  547). |
| --- | --- |

—

Informationsutbytet med externa partner (8  663) ökade något jämfört med 2012 (8  547).

| — | Totalt har åtta operativa samarbetspartner och fem strategiska samarbetspartner direkt tillgång till Siena. |
| --- | --- |

—

Totalt har åtta operativa samarbetspartner och fem strategiska samarbetspartner direkt tillgång till Siena.

---

(1)  Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact).

(2)  Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Europol bekräftar revisionsrättens kommentar, som gäller tre specifika upphandlingsförfaranden. Under första kvartalet 2014, efter det att revisionsrättens granskningsresultat lagts fram, inledde Europol en organisationsövergripande översyn av sina upphandlingsförfaranden (i synnerhet kritiska delar som anbudsinfordran, avtalsslutande och övervakning av kontrakt), med målet att förbättra den interna organisationen och dess underliggande processer (bl.a. genom kvalitetskontroller inom respektive område). |
| --- | --- |

11.

Europol bekräftar revisionsrättens kommentar, som gäller tre specifika upphandlingsförfaranden. Under första kvartalet 2014, efter det att revisionsrättens granskningsresultat lagts fram, inledde Europol en organisationsövergripande översyn av sina upphandlingsförfaranden (i synnerhet kritiska delar som anbudsinfordran, avtalsslutande och övervakning av kontrakt), med målet att förbättra den interna organisationen och dess underliggande processer (bl.a. genom kvalitetskontroller inom respektive område).

| 12. | Europol bekräftar revisionsrättens kommentar angående den stora andelen överförda åtaganden inom avdelningen administrativa utgifter och kommer att fortsätta sina ansträngningar för att i möjligaste mån minska andelen överföringar i framtiden. |
| --- | --- |

12.

Europol bekräftar revisionsrättens kommentar angående den stora andelen överförda åtaganden inom avdelningen administrativa utgifter och kommer att fortsätta sina ansträngningar för att i möjligaste mån minska andelen överföringar i framtiden.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/301 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/301

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/35)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 100 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 5 79  429 euro (27 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 5 6 25  444 euro (69 %) för avdelning III (driftsutgifter). |
| --- | --- |

11.

Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 100 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 5 79  429 euro (27 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 5 6 25  444 euro (69 %) för avdelning III (driftsutgifter).

| 12. | De belopp som fördes över under avdelning II gäller främst planerade inköp av it-utrustning och it-tjänster. Överföringarna under avdelning III beror främst på att byråns operativa projekt är fleråriga och att betalningarna då görs i enlighet med planerade tidsplaner. |
| --- | --- |

12.

De belopp som fördes över under avdelning II gäller främst planerade inköp av it-utrustning och it-tjänster. Överföringarna under avdelning III beror främst på att byråns operativa projekt är fleråriga och att betalningarna då görs i enlighet med planerade tidsplaner.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Under 2012 upphandlade byrån städtjänster med hjälp av kaskadkontrakt med två leverantörer. På grund av ett skrivfel vid utvärderingen av anbuden rangordnades uppdragstagarna fel. Ett specifikt kontrakt på 56  784 euro som tilldelades 2012 och de tillhörande betalningarna är oriktiga. Efter revisionsrättens revision har byrån rättat till rangordningen av uppdragstagarna. | Har genomförts |
| 2012 | Byrån hade under 2012 inget formellt förfarande för efterhandskontroll. Ett formellt förfarande infördes dock i början av 2013 sedan byrån hade gjort en omfattande riskanalys. | Har genomförts |
| 2012 | Utnyttjandet av budgetanslagen var lågt inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 49 % av gjorda åtaganden, men det berodde inte på förseningar i genomförandet av byråns årliga arbetsprogram utan återspeglar verksamhetens fleråriga karaktär. Byrån har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Under 2012 upphandlade byrån städtjänster med hjälp av kaskadkontrakt med två leverantörer. På grund av ett skrivfel vid utvärderingen av anbuden rangordnades uppdragstagarna fel. Ett specifikt kontrakt på 56  784 euro som tilldelades 2012 och de tillhörande betalningarna är oriktiga. Efter revisionsrättens revision har byrån rättat till rangordningen av uppdragstagarna.

Har genomförts

2012

Byrån hade under 2012 inget formellt förfarande för efterhandskontroll. Ett formellt förfarande infördes dock i början av 2013 sedan byrån hade gjort en omfattande riskanalys.

Har genomförts

2012

Utnyttjandet av budgetanslagen var lågt inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 49 % av gjorda åtaganden, men det berodde inte på förseningar i genomförandet av byråns årliga arbetsprogram utan återspeglar verksamhetens fleråriga karaktär. Byrån har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov.

e.t.

---

BILAGA II

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (Wien)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget | Insamling av information







  — | Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som med enkel majoritet fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i fördragen inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen. (Artikel 337) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

Insamling av information

—

Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som med enkel majoritet fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i fördragen inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen. (Artikel 337)

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 168/2007)

Mål

| — | Att ge unionens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Att ge unionens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna.

Uppgifter

| — | Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data. |
| --- | --- |

—

Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data.

| — | Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå.

| — | Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier. |
| --- | --- |

—

Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier.

| — | Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av unionslagstiftningen.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden.

| — | Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet.

| — | Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om grundläggande rättigheter och aktivt sprida information om sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om grundläggande rättigheter och aktivt sprida information om sitt arbete.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

En oberoende person som utses av varje medlemsstat, en oberoende person som utses av Europarådet samt två företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Anta budgeten, arbetsprogrammet och årliga rapporter. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen. Avge ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Direktion

Sammansättning

| — | Styrelsens ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande.

| — | Styrelsens vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens vice ordförande.

| — | En företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare för kommissionen.

| — | Två andra styrelseledamöter. |
| --- | --- |

—

Två andra styrelseledamöter.

| — | Den person som Europarådet utser till styrelsen får delta i direktionens möten. |
| --- | --- |

—

Den person som Europarådet utser till styrelsen får delta i direktionens möten.

Vetenskaplig kommitté

Sammansättning

| — | Elva oberoende personer, som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter, utses av styrelsen genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande. |
| --- | --- |

—

Elva oberoende personer, som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter, utses av styrelsen genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen och efter yttranden från Europaparlamentet och rådet (som anger sin prioritetsordning).

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

21  620(20  376) miljoner euro, varav bidrag från unionen 99 % (99 %)

Personalstyrka den 31 december 2013

78 (72) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 75 (70) +

38 (22) övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

Personalstyrka totalt: 116 (94), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 75 (58) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 75 (58)

| — | administrativa uppgifter: 33 (29) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 33 (29)

| — | blandade uppgifter: 8 (7) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 8 (7)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Franet

Antal bidrag från de 28 nationella kontaktpunkterna (nationella poster): 403 (185)

Antal bidrag från parten med ansvar för den internationella analysen av EU: 1 (1)

Antal bidrag från parten med ansvar för den jämförande analysen: 2 (1)

Antal möten: 3 (3) (ett med 4 deltagare, ett med 10 deltagare och ett med 2 deltagare).

Forskningsrapporter

Antal rapporter: 19 (13) plus 12 (23) språkversioner

Antal möten: 1 (2)

Årliga rapporter: 2 (2) plus 2 (3) språkversioner

Årlig rapport, sammanfattning: 1 (1) plus 2 (2) språkversioner

Yttranden från byrån: 2 (3)

Byråns årsrapport för 2012 som e-bok: 1 (0) plus 1 (0) språkversioner

Faktablad: 4 (11) plus 71 (118) språkversioner

Ej forskningsrelaterat material

Olika publikationer från byrån: 20 (5) plus olika (31) språkversioner

Affischer: 15 (20)

Centrala konferenser och evenemang

Konferens om grundläggande rättigheter: 1 (1)

Evenemang om mångfald: 0 (1)

Byråns symposium: 1 (1)

Sammanträde i Plattform för grundläggande rättigheter: 1 (1)

Gemensamt seminarium med (det irländska) ordförandeskapet för EU 1 (1)

Samarbete med EU-institutioner och EU-organ och med medlemsstaterna

Medlemsstaterna: 29 (7)

Europeiska unionens råd: 19 (9)

Europeiska kommissionen: 22 (12)

Europaparlamentet: 15 (20)

Europeiska utrikestjänsten: 4 (–)

EU:s byråer och andra organ: 23 (–)

Europeiska unionens domstol: 2 (1)

Regionkommittén: 1 (1)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 0 (1)

Europeiska ombudsmannen: 2 (1)

Plattform för grundläggande rättigheter: 3 (3)

Europarådet: 25 (24)

Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE): 4 (2)

Förenta nationerna: 9 (2)

Specialiserade organ (nationella institutioner för mänskliga rättigheter och organ för främjande av likabehandling): 8 (3)

Andra möten och rundabordskonferenser: 7 (12)

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11–12: | I början av året planerar vi våra överföringar till nästa år och övervakar dem noggrant. Förfallna anslag (mindre än 2 procent) är en indikator på hur väl planeringen och hanteringen av överföringar fungerar.
  Utnyttjandet av EU:s bidrag till byrån under de senaste två åren har varit över 99 procent, vilket visar på en mycket god budgetförvaltning. |
| --- | --- |

11–12:

I början av året planerar vi våra överföringar till nästa år och övervakar dem noggrant. Förfallna anslag (mindre än 2 procent) är en indikator på hur väl planeringen och hanteringen av överföringar fungerar.

Utnyttjandet av EU:s bidrag till byrån under de senaste två åren har varit över 99 procent, vilket visar på en mycket god budgetförvaltning.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/308 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/308

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/36)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (1). Byråns uppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (1). Byråns uppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Grund för ett uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 9. | Utgifterna för bidrag 2013 var 32 miljoner euro, vilket motsvarar 39 % av de totala utgifterna. För att kontrollera de utgifter som samarbetsländerna begär ersättning för gjorde byrån rimlighetskontroller före utbetalningarna för alla typer av finansierade insatser (gemensamma insatser för återsändande och insatser till havs och mark- och flyginsatser). Styrkande underlag för samarbetsländernas rättigheter har oftast begärts för gemensamma insatser för återsändande, men inte för gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser som genomförts inom ramen för bidragsöverenskommelser som undertecknats före juni 2013. |
| --- | --- |

9.

Utgifterna för bidrag 2013 var 32 miljoner euro, vilket motsvarar 39 % av de totala utgifterna. För att kontrollera de utgifter som samarbetsländerna begär ersättning för gjorde byrån rimlighetskontroller före utbetalningarna för alla typer av finansierade insatser (gemensamma insatser för återsändande och insatser till havs och mark- och flyginsatser). Styrkande underlag för samarbetsländernas rättigheter har oftast begärts för gemensamma insatser för återsändande, men inte för gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser som genomförts inom ramen för bidragsöverenskommelser som undertecknats före juni 2013.

| 10. | De transaktioner som gäller gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser utgjorde 23 miljoner euro eller 28 % av de totala utgifterna 2013. Ett mer omfattande system med förhandskontroller infördes för bidragsöverenskommelser som hade undertecknats efter juni 2013 men de flesta transaktionerna 2013 var en följd av bidragsöverenskommelser som hade undertecknats före det. |
| --- | --- |

10.

De transaktioner som gäller gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser utgjorde 23 miljoner euro eller 28 % av de totala utgifterna 2013. Ett mer omfattande system med förhandskontroller infördes för bidragsöverenskommelser som hade undertecknats efter juni 2013 men de flesta transaktionerna 2013 var en följd av bidragsöverenskommelser som hade undertecknats före det.

| 11. | Byrån gör efterhandskontroller av bidrag som avser transaktioner från tidigare år. Ingen av bidragstransaktionerna 2013 omfattades av dessa efterhandskontroller. |
| --- | --- |

11.

Byrån gör efterhandskontroller av bidrag som avser transaktioner från tidigare år. Ingen av bidragstransaktionerna 2013 omfattades av dessa efterhandskontroller.

| 12. | Eftersom det inte finns tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis på att förhands- eller efterhandskontrollerna av 2013 års transaktioner var ändamålsenliga kan man inte uppnå tillräcklig säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner under 2013 som gäller bidrag till gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser. |
| --- | --- |

12.

Eftersom det inte finns tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis på att förhands- eller efterhandskontrollerna av 2013 års transaktioner var ändamålsenliga kan man inte uppnå tillräcklig säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner under 2013 som gäller bidrag till gemensamma insatser vid havs- lands- och luftgränser.

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 13. | Revisionsrätten anser, med undantag av de förhållanden som beskrivs i punkt 9–12, att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten anser, med undantag av de förhållanden som beskrivs i punkt 9–12, att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 14. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

14.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 15. | Det var mycket svårt att stämma av leverantörernas uppgifter vid bokslutet. Leverantörernas saldon behöver övervakas mer regelbundet och eventuella differenser analyseras snabbare. |
| --- | --- |

15.

Det var mycket svårt att stämma av leverantörernas uppgifter vid bokslutet. Leverantörernas saldon behöver övervakas mer regelbundet och eventuella differenser analyseras snabbare.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes ungefär 32 miljoner euro eller 35 % över till 2014. Även om det faktum att byråns insatser är fleråriga till sin karaktär och den ökade risken för oförutsedda händelser innebär en särskild utmaning när det gäller den årliga planeringen och det årliga genomförandet av budgeten finns det fortfarande utrymme för att förbättra budgetuppföljningen för att minska andelen anslag som förs över till nästa budgetår. |
| --- | --- |

16.

Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes ungefär 32 miljoner euro eller 35 % över till 2014. Även om det faktum att byråns insatser är fleråriga till sin karaktär och den ökade risken för oförutsedda händelser innebär en särskild utmaning när det gäller den årliga planeringen och det årliga genomförandet av budgeten finns det fortfarande utrymme för att förbättra budgetuppföljningen för att minska andelen anslag som förs över till nästa budgetår.

| 17. | I överföringarna ingår övergripande åtaganden på 5,2 miljoner euro som är det saldo som återstår av ett ytterligare bidrag på 8,2 miljoner euro som budgetmyndigheten ställde till förfogande mot slutet av 2013 för oförutsedda och akuta behov av insatser. Det övergripande åtagandet gjordes för att täcka de aktuella insatserna under 2014 men det finns ingen tydlig grund för sådana överföringar i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

17.

I överföringarna ingår övergripande åtaganden på 5,2 miljoner euro som är det saldo som återstår av ett ytterligare bidrag på 8,2 miljoner euro som budgetmyndigheten ställde till förfogande mot slutet av 2013 för oförutsedda och akuta behov av insatser. Det övergripande åtagandet gjordes för att täcka de aktuella insatserna under 2014 men det finns ingen tydlig grund för sådana överföringar i byråns budgetförordning.

| 18. | År 2013 gjorde byrån 29 budgetöverföringar till ett belopp av 12,2 miljoner euro. Detta beror delvis på att de anslag som behövdes för insatserna hade förts över från andra budgetposter i väntan på att det ytterligare bidraget skulle bli tillgängligt. |
| --- | --- |

18.

År 2013 gjorde byrån 29 budgetöverföringar till ett belopp av 12,2 miljoner euro. Detta beror delvis på att de anslag som behövdes för insatserna hade förts över från andra budgetposter i väntan på att det ytterligare bidraget skulle bli tillgängligt.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal. |
| --- | --- |

19.

Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Liksom förra året är andelen överföringar alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Inom det totala överförda beloppet förde byrån över övergripande åtaganden på 5,1 miljoner euro. I byråns budgetförordning finns det dock ingen tydlig grund för en sådan överföring (1). | Pågår |
| 2011 | År 2011 finansierade byrån bidrag till gemensamma insatser för ett belopp av 74 miljoner euro. När byrån ska kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (medlemsstaterna och de länder som deltar i Schengensamarbetet) gör den rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande dokumentation som skulle kunna hantera risken för icke stödberättigande utgifter. | Pågår |
| 2011 | Brister i internkontrollen upptäcktes när det gällde förvaltningen av anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar, och den fysiska inventeringen är ofullständig. | Har genomförts |
| 2012 | Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte. | Har genomförts |
| 2012 | Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar. | Har genomförts |
| 2012 | Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra. | Pågår |
| 2012 | Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En sådan andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit. | Pågår |
| 2012 | Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter. | Har genomförts |
| 2012 | Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Liksom förra året är andelen överföringar alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet.

Pågår

2011

Inom det totala överförda beloppet förde byrån över övergripande åtaganden på 5,1 miljoner euro. I byråns budgetförordning finns det dock ingen tydlig grund för en sådan överföring (1).

Pågår

2011

År 2011 finansierade byrån bidrag till gemensamma insatser för ett belopp av 74 miljoner euro. När byrån ska kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (medlemsstaterna och de länder som deltar i Schengensamarbetet) gör den rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande dokumentation som skulle kunna hantera risken för icke stödberättigande utgifter.

Pågår

2011

Brister i internkontrollen upptäcktes när det gällde förvaltningen av anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar, och den fysiska inventeringen är ofullständig.

Har genomförts

2012

Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte.

Har genomförts

2012

Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar.

Har genomförts

2012

Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra.

Pågår

2012

Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En sådan andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit.

Pågår

2012

Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter.

Har genomförts

2012

Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

Pågår

---

(1)  I artikel 62.2 i byråns budgetförordning anges följande: ”Övergripande budgetmässiga åtaganden ska täcka den totala kostnaden för alla enskilda rättsliga åtaganden som ingås fram till och med den 31 december år n + 1.” Både EU:s budgetförordning och byråns budgetförordning är dock otydliga när det gäller användningen av övergripande åtaganden för icke differentierade anslag. Byrån använde övergripande åtaganden för att motivera en automatisk överföring av icke differentierade anslag.

---

BILAGA II

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Warszawa)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  Artiklarna 74 och 77.2 b och d i EUF-fördraget | Artikel 74: ”Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på de områden som avses i denna avdelning och även mellan dessa myndigheter och kommissionen. (...)”
  Artikel 77.2: "[...] Europaparlamentet och rådet [ska] i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder om






  [...] b) | kontroll av personer som passerar de yttre gränserna, [...] |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

Artiklarna 74 och 77.2 b och d i EUF-fördraget

Artikel 74: ”Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på de områden som avses i denna avdelning och även mellan dessa myndigheter och kommissionen. (...)”

Artikel 77.2: "[...] Europaparlamentet och rådet [ska] i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder om

[...] b)

kontroll av personer som passerar de yttre gränserna, [...]

| [...] d) | alla nödvändiga åtgärder för att stegvis upprätta ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna [...].” |
| --- | --- |

[...] d)

alla nödvändiga åtgärder för att stegvis upprätta ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna [...].”

Byråns behörighet

Rådets förordning (EG) nr 2007/2004, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007, ändrad genom Europaparlamentets och rådets (EU) förordning nr 1168/2011

Den senaste ändringen trädde i kraft den 12 december 2011; innehållet i bilagan speglar situationen efter den senaste ändringen.

Mål

Byrån inrättades för att förbättra den integrerade förvaltningen av Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser.

Huvuduppgifter

| a) | Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

a)

Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna.

| b) | Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer. |
| --- | --- |

b)

Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer.

| c) | Utföra riskanalyser, däribland en bedömning av vilken kapacitet medlemsstaterna har att hantera hot och tryck vid sina yttre gränser. |
| --- | --- |

c)

Utföra riskanalyser, däribland en bedömning av vilken kapacitet medlemsstaterna har att hantera hot och tryck vid sina yttre gränser.

| d) | Bidra till utveckling av forskning som är betydelsefull för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

d)

Bidra till utveckling av forskning som är betydelsefull för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna.

| e) | Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid deras yttre gränser, i synnerhet de medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck. |
| --- | --- |

e)

Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid deras yttre gränser, i synnerhet de medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck.

| f) | Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt bistånd, och även på begäran samordna eller organisera gemensamma insatser för återsändande. |
| --- | --- |

f)

Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt bistånd, och även på begäran samordna eller organisera gemensamma insatser för återsändande.

| g) | Placera ut gränsbevakningstjänstemän från de europeiska gränskontrollenheterna i medlemsstaterna vid gemensamma insatser, pilotprojekt eller snabba insatser. |
| --- | --- |

g)

Placera ut gränsbevakningstjänstemän från de europeiska gränskontrollenheterna i medlemsstaterna vid gemensamma insatser, pilotprojekt eller snabba insatser.

| h) | Utveckla och driva informationssystem för informationsutbyte, däribland Iconet. |
| --- | --- |

h)

Utveckla och driva informationssystem för informationsutbyte, däribland Iconet.

| i) | Tillhandahålla nödvändigt bistånd för att utveckla och driva ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur). |
| --- | --- |

i)

Tillhandahålla nödvändigt bistånd för att utveckla och driva ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur).

Organisation

Styrelsen

Sammansättning

En företrädare per medlemsstat, två företrädare för kommissionen och en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet.

Uppgifter

| a) | Utnämna den verkställande direktören. |
| --- | --- |

a)

Utnämna den verkställande direktören.

| b) | Anta byråns allmänna rapport. |
| --- | --- |

b)

Anta byråns allmänna rapport.

| c) | Anta byråns arbetsprogram. |
| --- | --- |

c)

Anta byråns arbetsprogram.

| d) | Fastställa förfaranden för beslut om byråns operativa uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Fastställa förfaranden för beslut om byråns operativa uppgifter.

| e) | Utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget. |
| --- | --- |

e)

Utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget.

| f) | Vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den (vice) verkställande direktören. |
| --- | --- |

f)

Vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den (vice) verkställande direktören.

| g) | Fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

g)

Fastställa sin arbetsordning.

| h) | Fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik. |
| --- | --- |

h)

Fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik.

| i) | Anta byråns fleråriga plan. |
| --- | --- |

i)

Anta byråns fleråriga plan.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

93,95(89,6) miljoner euro.

Bidrag från unionen87,7(84) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2013:

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen:

Planerat antal tillfälligt anställda: 153 (143) – Antal tjänster som tillsatts med tillfälligt anställda: 142 (137).

Övriga tjänster:

Planerat antal kontraktsanställda: 87 (87) – Antal tjänster som tillsatts med kontraktsanställda: 82 (84).

Planerat antal utstationerade nationella experter: 78 (83) – varav tillsatta: 76 (82).

Personalstyrka totalt: 318 (313), varav tillsatta: 300 (303).

Anställda med uppgifter inom verksamheten: 227 (216) – med administrativa uppgifter: 91 (87).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Riskanalysenheten utarbetade 79 (80) strategiska rapporter, inklusive sex vanliga årliga rapporter, en årlig rapport av en ny typ, tre skräddarsydda rapporter, tolv kvartalsrapporter med krisrapporter och analyser för medlemsstater och vissa av EU:s grannregioner och 57 strategiska övervakningsrapporter. Enheten levererade 510 (482) analytiska produkter som stöd till planering, genomförande och utvärdering av gemensamma insatser, 81 (54) rapporter av annat slag, bland annat genomgångar för byråns ledning, EU-kommissionen och andra samt offentliggjorde sju (sju) strategiska rapporter för allmänheten via byråns webbplats. Den uppdaterade gemensamma integrerade modellen för riskanalys (CIRAM v 2.0) gjordes tillgänglig för medlemsstaterna på vissa valda EU-språk. Fyra (fyra) ordinarie möten i byråns nätverk för riskanalys, fem (fem) möten i specialistnätverket med medlemsstater om dokumentförfalskning i EU, fyra (två) taktiska riskanalysmöten, tio (sex) möten/konferenser med regionala experter och en (tre) regionala tekniska workshoppar anordnades. I överensstämmelse med riskanalysenhetens uppgifter inom Eurosur gjordes följande under 2013 (och medlemsstaterna informerades och rådfrågades vid behov inom ramen för användargruppen för analysskiktet som möttes fem gånger under 2013): Inom analysskiktet i den gemensamma underrättelsebilden av situationen före gränserna (CPIP) och den europeiska situationsbilden (ESP) – tillhandahållande av innehållet (317 (281) produkter) och grundläggande tjänster, slutförande av utformningen av analysverktygen, utveckling av metoden för fastställande av inledande konsekvensnivåer och långsiktig planering av genomförandet av metoden.

Enheten för gemensamma insatser anordnade 19 (17) gemensamma insatser, tio (tolv) pilotprojekt och åtta (tio) konferenser och 64 (25) möten med externa intressenter, bland annat förberedelse-/planerings-/utvärderingsmöten och workshoppar. Vidare samordnade byrån 39 (39) gemensamma insatser för återsändande då 2  152(2  110) medborgare i tredjeland återsändes. Det totala antalet ackumulerade operativa dagar i alla gemensamma insatser var 2  832(3  503) och antalet ackumulerade operativa arbetsdagar var 89  548(1 17  114).

Byråns (Frontex) kriscentrum utfärdade 2  226(2  169) krisrapporter, 43 (31) rapporter om allvarliga incidenter, 44 (27) snabba nyhetsrapporter och tio (13) rapporter om uppdragsutvärdering samt lade in varningar om 20  084(2  130) konstföremål till Eurosur och 107 (145) om förfalskade dokument på FOSS-portalen (Frontex-One-Stop-Shop). 237 dagliga nyhetsbrev skickades till 500 (241) prenumeranter. 795 (308) bidrag lämnades till dagliga lägesrapporter och genomgångar i medierna. Kriscentrumet, som är den enda kontaktpunkten, hanterade cirka 25  000(24  000) brevförsändelser och stärkte Frontex-One-Stop-Shop som den viktigaste plattformen för informationsutbyte mellan byrån och externa aktörer, med 6  238 (6  000) inlagda dokument och nästan 4  500 användare i slutet av 2013. Kriscentrumet tog emot omkring 29  000 (30  000) rapporter om incidenter genom Joint Operations Reporting Application (JORA, program för överföring av information om gemensamma insatser) och anordnade JORA-utbildning för 200 (500) anställda vid byrån och i medlemsstater och länder som deltar i Schengensamarbetet.

Enheten för samlade resurser (PRU) anordnade nio (elva) evenemang med 252 (295) deltagare från medlemsstaterna. Sammanlagt investerade intressenterna 1  250(551) arbetsdagar i enhetens utbildningsaktiviteter. PRU inriktade under 2013 sitt arbete på att utveckla grupperna av gränsbevakningstjänstemän och poolerna av teknisk utrustning och skapa en lämpligt it-program för administration av dem och dessutom utveckla mekanismen för utstationerade gästtjänstemän. Uppmärksamhet ägnades också åt inköp av utrustning för gränsbevakning från luften. PRU organiserade och administrerade årliga bilaterala samtal mellan byrån och medlemsstaterna samt med tredjeländer för att fastställa de nationella bidragen till poolerna. I detta syfte genomförde PRU sju (sju) projekt som bestod i att göra byråns insatser mer ändamålsenliga på ett övergripande plan.

Inom ramen för tre (tre) program bestående av 17 (19) projekt anordnade
  utbildningsenheten
  205 (207) aktiviteter med 3  253(2  980) deltagare (utbildningsexperter, praktikanter m.fl.). Sammanlagt investerade intressenterna 12  460 (13  300) arbetsdagar i utbildningsaktiviteter. Inom det första programmet lanserades ramen för kvalifikationer inom gränsbevakningssektorn (Sectoral Qualifications Framework for Border Guarding, SQF) och arbetet fortsatte med genomförandet av den gemensamma kursplanen och utvecklingen av det gemensamma masterutbildningsprogrammet. När det gäller utbildning och specialisering av gränsbevakningspersonal, som det andra programmet gäller, slutförde utbildningsenheten utarbetandet av utbildningshandboken i grundläggande rättigheter för gränsbevakningspersonal och fortsatte utvecklingen och genomförandet av specialinriktade fortbildningskurser för gränsbevakningspersonal. Introduktionskurser anordnades för de europeiska grupperna av gränsbevakningstjänstemän och en ny form av informationsmöte inför utplacering utvecklades för att garantera att alla gästtjänstemän som deltar i byråns samordnade gemensamma insatser får rätt utbildning inför sitt uppdrag. För det tredje införde utbildningsenheten när det gäller nätverkande och it-relaterade frågor ett nytt administrativt verktyg för online-registrering till evenemang, dokumentdelning och planering. Nya komponenter för e-lärande håller på att utvecklas så att delar av byråns utbildning ska kunna tillhandahållas på ett modernt och kostnadseffektivt sätt.

Enheten för forskning och utveckling anordnade åtta projekt (inklusive Eurosur) med 40 aktiviteter för 950 (1  020) deltagare (från medlemsstater, länder som deltar i Schengensamarbetet, EU-institutioner, mellanstatliga och internationella organisationer, akademier, forskningsinstitut och näringslivet). Sammanlagt investerade intressenterna 2  000 arbetsdagar i dessa aktiviteter. Enheten för forskning och utveckling fortsatte sitt arbete med att identifiera och utveckla riktlinjer för bästa praxis när det gäller automatiska gränskontroller, gränskontroller vid gränsövergångsställen till lands, införandet och tillämpningen av Informationssystemet för viseringar i medlemsstaterna och landgränsövervakning. För att förbättra kapaciteten att upptäcka dokumentförfalskning i första ledet anordnades flera evenemang med syftet att bedöma hur väl både människor och maskiner lyckades. Under 2013 bedrev enheten för forskning och utvecklingsverksamhet för att öka medlemsstaternas medvetenhet om ny utveckling när det gäller sensorer, plattformar och avancerade systemlösningar och främjade också införandet (på försök) av ny teknik för gränsövervakning i medlemsstaterna och i samband med gemensamma insatser som samordnas av Frontex. En informell rådgivande grupp med slutanvändare för forskning om gränssäkerhet bestående av representanter för 22 EU-medlemsstater och länder som deltar i Schengensamarbetet, inrättades också. Gruppen har utarbetat ett första utkast till rapport om utmaningar och forskningsområden när det gäller gränssäkerhet på medellång och lång sikt med målet att ge Europeiska kommissionen input till forskningsverksamhet som ska organiseras och finansieras inom EU:s nya ram för forskningsfinansiering Horisont 2020.

Partnerskap och samarbete med tredjeländer: Under 2013 ingicks ett samarbetsavtal med behöriga myndigheter i Azerbajdzjan, vilket gjorde att det totala antalet samarbetsavtal ökade till 19 (18). Inom ramen för de olika samarbetsavtalen utökade man det operativa samarbetet i frågor som gäller gränssäkerhet/gränsförvaltning mellan byrån och myndigheter i tredjeländer ytterligare för att successivt utveckla ömsesidigt nyttiga och hållbara partnerskap. Konkreta resultat har uppnåtts framför allt när det gäller informationsutbyte, utbildning och gemensamma operativa insatser.

Samarbete med EU-organ och internationella organisationer: Under 2013 utvecklades samarbetet med EU-organ och internationella organisationer ytterligare inom ramen för de olika avtal som redan har ingåtts (elva samarbetsavtal, två samarbetsarrangemang, två samförståndsavtal, ett administrativt avtal och ett servicenivåavtal). Ett samförståndsavtal undertecknades med Eurojust. Inom området människohandel fortsatte byrån med programmet för utbildning av utbildare och anordnade tre kurser för att handleda utbildare i medlemsstaterna.

Konferensen om ett europeiskt system av gränsbevakningstjänstemän anordnades med deltagande av många intressenter på området rättsliga och inrikes frågor. Förberedande arbete utfördes för att underlätta genomförandet av det första projektet för tekniskt stöd som leds av Frontex inom ramen för det östliga partnerskapet och som innebär ett omfattande samarbete med Internationella organisationen för migration (IOM), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), Internationella centret för migrationsutveckling (ICMPD) och Världstullorganisationen (WCO). Kontakter har etablerats med det gemensamma europeiska forskningscentrumet för att hitta samverkanseffekter i projekt på säkerhetsområdet.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 9–13. | Vi noterar revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.
  Vi instämmer i revisionsrättens uppfattning om rimlighetskontrollerna före utbetalningarna och införandet av förstärkta förhandskontroller från och med juni 2013. Revisionsrättens statistiska stickprov för revisionen 2013 inbegrep tyvärr inte transaktioner som omfattades av det förstärkta förhandskontrollsystemet. Det granskades således inte hur det förstärkta förhandskontrollsystemet fungerade, trots att det funnits på plats i sju månader under 2013. |
| --- | --- |

9–13.

Vi noterar revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Vi instämmer i revisionsrättens uppfattning om rimlighetskontrollerna före utbetalningarna och införandet av förstärkta förhandskontroller från och med juni 2013. Revisionsrättens statistiska stickprov för revisionen 2013 inbegrep tyvärr inte transaktioner som omfattades av det förstärkta förhandskontrollsystemet. Det granskades således inte hur det förstärkta förhandskontrollsystemet fungerade, trots att det funnits på plats i sju månader under 2013.

| 15. | Avstämningsprocessen är en omständlig och tidskrävande uppgift som kräver att båda sidor samarbetar och har redovisningsinformationssystem. De flesta offentliga organ har varken centraliserade redovisningssystem eller tillämpar periodiserad redovisning. För att förbättra avstämningens kvalitet kommer vi att inleda en ytterligare avstämning under sommaren 2014. |
| --- | --- |

15.

Avstämningsprocessen är en omständlig och tidskrävande uppgift som kräver att båda sidor samarbetar och har redovisningsinformationssystem. De flesta offentliga organ har varken centraliserade redovisningssystem eller tillämpar periodiserad redovisning. För att förbättra avstämningens kvalitet kommer vi att inleda en ytterligare avstämning under sommaren 2014.

| 16. | Vi arbetar hela tiden för att minska antalet överföringar i avdelning III. Senare ändringsbudgetar ligger utanför vår kontroll. Målet är en förbättrad kontroll över finansieringen av de operativa fleråriga verksamheterna och att medlen i C1 förbrukas i rätt tid. |
| --- | --- |

16.

Vi arbetar hela tiden för att minska antalet överföringar i avdelning III. Senare ändringsbudgetar ligger utanför vår kontroll. Målet är en förbättrad kontroll över finansieringen av de operativa fleråriga verksamheterna och att medlen i C1 förbrukas i rätt tid.

| 17. | När det gäller regler för överföring av övergripande åtaganden vill vi påpeka att byråns budgetförordning, som följer den omarbetade rambudgetförordningen, fortfarande är vagt formulerad efter ändringen 2013. |
| --- | --- |

17.

När det gäller regler för överföring av övergripande åtaganden vill vi påpeka att byråns budgetförordning, som följer den omarbetade rambudgetförordningen, fortfarande är vagt formulerad efter ändringen 2013.

| 18: | Byrån lyckades minska antalet överföringar med 30 procent jämfört med 2012 och kommer att fortsätta sina ansträngningar på detta område. Fördelningen av anslag kommer dock att styras av de operativa behoven och riktas in på de budgetrubriker där behovet är störst. |
| --- | --- |

18:

Byrån lyckades minska antalet överföringar med 30 procent jämfört med 2012 och kommer att fortsätta sina ansträngningar på detta område. Fördelningen av anslag kommer dock att styras av de operativa behoven och riktas in på de budgetrubriker där behovet är störst.

| 19: | Sedan starten har byrån flera gånger utan resultat bett de polska myndigheterna att ingå ett avtal om säte. Att den ändrade Frontexförordningen trädde i kraft i december 2011 har inte förändrat situationen. Nyligen sade sig de polska myndigheterna vara villiga att inleda förhandlingar och diskussioner är på gång. Byrån kan därför ännu inte helt följa upp och åtgärda denna iakttagelse. |
| --- | --- |

19:

Sedan starten har byrån flera gånger utan resultat bett de polska myndigheterna att ingå ett avtal om säte. Att den ändrade Frontexförordningen trädde i kraft i december 2011 har inte förändrat situationen. Nyligen sade sig de polska myndigheterna vara villiga att inleda förhandlingar och diskussioner är på gång. Byrån kan därför ännu inte helt följa upp och åtgärda denna iakttagelse.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/318 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/318

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2013 med byråns svar

(2014/C 442/37)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån), som ligger i Prag (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (2) om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) och om ändring av förordning (EG) nr 683/2008 (4). Byråns främsta uppgifter är drift av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, säkerhetsackreditering av satellitnavigeringssystemen Galileo och Egnos och förberedelse av kommersialiseringen av dem samt utförande av andra uppgifter i samband med genomförandet av de två programmen (5). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån), som ligger i Prag (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (2) om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) och om ändring av förordning (EG) nr 683/2008 (4). Byråns främsta uppgifter är drift av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, säkerhetsackreditering av satellitnavigeringssystemen Galileo och Egnos och förberedelse av kommersialiseringen av dem samt utförande av andra uppgifter i samband med genomförandet av de två programmen (5).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (8).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (8).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Den verkställande direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Byrån ansvarar för att organisera och förvalta utnyttjandet av det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (Egnos), som är det första alleuropeiska satellitnavigeringssystemet. På grundval av ett delegeringsavtal med kommissionen undertecknade byrån ett kontrakt om utnyttjande av Egnos under perioden 2014–2021 på ett belopp på omkring 588 miljoner euro. Att förfarandet var konkurrensutsatt ifrågasätts inte, men det faktum att ett behörighetskriterium som användes i den första fasen av upphandlingsförfarandet uteslöt ansökningar från konsortier var inte i överensstämmelse med tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen (11)
   (12). |
| --- | --- |

11.

Byrån ansvarar för att organisera och förvalta utnyttjandet av det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (Egnos), som är det första alleuropeiska satellitnavigeringssystemet. På grundval av ett delegeringsavtal med kommissionen undertecknade byrån ett kontrakt om utnyttjande av Egnos under perioden 2014–2021 på ett belopp på omkring 588 miljoner euro. Att förfarandet var konkurrensutsatt ifrågasätts inte, men det faktum att ett behörighetskriterium som användes i den första fasen av upphandlingsförfarandet uteslöt ansökningar från konsortier var inte i överensstämmelse med tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen (11)
   (12).

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,8 miljoner euro (52 %). Detta beror främst på de specifika kontrakt som undertecknades vid årets slut (0,9 miljoner euro), efter ett sent godkännande i september av en ändringsbudget som försåg byrån med ytterligare medel. Ytterligare 0,4 miljoner euro gäller tjänster som leverantörer tillhandahållit men som inte fakturerades 2013. |
| --- | --- |

12.

Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,8 miljoner euro (52 %). Detta beror främst på de specifika kontrakt som undertecknades vid årets slut (0,9 miljoner euro), efter ett sent godkännande i september av en ändringsbudget som försåg byrån med ytterligare medel. Ytterligare 0,4 miljoner euro gäller tjänster som leverantörer tillhandahållit men som inte fakturerades 2013.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Beslut 2010/803/EU fattat i samförstånd mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar (EUT L 342, 28.12.2010, s. 15).

1

(2)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.

2

(3)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.

4

(5)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

5

bilaga II

(6)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

7

(8)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

8

(9)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

9

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(10)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

10

(11)  Artikel 116.6 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

11

(12)  Artikel 121.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

12

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | År 2011 gjorde byrån bidragsbetalningar inom sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling för 5,8 miljoner euro. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (privata och offentliga enheter som bedriver forskning) gör byrån rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande handlingar som skulle kunna hantera risken för oriktiga utgifter. | Har genomförts |
| 2012 | Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår relativt hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,7 miljoner euro (38 %). Detta berodde delvis på händelser utanför byråns kontroll, som att byråns säte flyttade till Prag i september 2012 (0,4 miljoner euro) och att Galileos säkerhetsövervakningscentrum inrättades (0,4 miljoner euro), vilket innebar att vissa varor och tjänster måste köpas in under årets sista kvartal. Vidare överfördes 0,7 miljoner euro från avdelning I (personalutgifter) till avdelning II i november 2012 och flera kontrakt på it-tjänster och juridiska tjänster som ingick i arbetsprogrammet för 2013 undertecknades i december 2012. | e.t. |
| 2012 | Revisionsrätten noterade följande brister i de granskade rekryteringsförfarandena som påverkade insyn och likabehandling: inga minimivärden hade fastställts för tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och de sökandes möjlighet att överklaga nämndes inte meddelandet om ledig tjänst. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

År 2011 gjorde byrån bidragsbetalningar inom sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling för 5,8 miljoner euro. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (privata och offentliga enheter som bedriver forskning) gör byrån rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande handlingar som skulle kunna hantera risken för oriktiga utgifter.

Har genomförts

2012

Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår relativt hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,7 miljoner euro (38 %). Detta berodde delvis på händelser utanför byråns kontroll, som att byråns säte flyttade till Prag i september 2012 (0,4 miljoner euro) och att Galileos säkerhetsövervakningscentrum inrättades (0,4 miljoner euro), vilket innebar att vissa varor och tjänster måste köpas in under årets sista kvartal. Vidare överfördes 0,7 miljoner euro från avdelning I (personalutgifter) till avdelning II i november 2012 och flera kontrakt på it-tjänster och juridiska tjänster som ingick i arbetsprogrammet för 2013 undertecknades i december 2012.

e.t.

2012

Revisionsrätten noterade följande brister i de granskade rekryteringsförfarandena som påverkade insyn och likabehandling: inga minimivärden hade fastställts för tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och de sökandes möjlighet att överklaga nämndes inte meddelandet om ledig tjänst.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska byrån för GNSS (Prag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010) | Mål:

  Att bidra till att de Europeiska satellitnavigeringssystem som fastställts inom Egnos- och Galileoprogrammen blir fullständigt operativa.

  Uppgifter







  — | Säkerställa säkerhetsackrediteringen för programmen och driften av säkerhetsövervakningscentrumen för Galileo (GSMC). |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010)

Mål:

Att bidra till att de Europeiska satellitnavigeringssystem som fastställts inom Egnos- och Galileoprogrammen blir fullständigt operativa.

Uppgifter

—

Säkerställa säkerhetsackrediteringen för programmen och driften av säkerhetsövervakningscentrumen för Galileo (GSMC).

| — | Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs. |
| --- | --- |

—

Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs.

| — | Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen, till exempel förvalta EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling när det gäller innovativa tillämpningar och tekniker för satellitnavigering, främja tillämpningar och tjänster för satellitnavigering, förbereda en framgångsrik kommersialisering och drift av systemen, sörja för en friktionsfri funktion och ett obehindrat tillhandahållande av tjänster och säkerställa att systemens komponenter certifieras. |
| --- | --- |

—

Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen, till exempel förvalta EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling när det gäller innovativa tillämpningar och tekniker för satellitnavigering, främja tillämpningar och tjänster för satellitnavigering, förbereda en framgångsrik kommersialisering och drift av systemen, sörja för en friktionsfri funktion och ett obehindrat tillhandahållande av tjänster och säkerställa att systemens komponenter certifieras.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Fem företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Fem företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för Europaparlamentet utan rösträtt. |
| --- | --- |

—

En företrädare för Europaparlamentet utan rösträtt.

| — | En företrädare för den höga representanten och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatörer. |
| --- | --- |

—

En företrädare för den höga representanten och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatörer.

Uppgifter

| — | Utnämna den verkställande direktören. |
| --- | --- |

—

Utnämna den verkställande direktören.

| — | Anta det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Anta det årliga arbetsprogrammet.

| — | Utarbeta en inkomst- och utgiftsberäkning. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en inkomst- och utgiftsberäkning.

| — | Anta budgeten. |
| --- | --- |

—

Anta budgeten.

| — | Avge ett yttrande om byråns slutliga räkenskaper. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande om byråns slutliga räkenskaper.

| — | Kontrollera driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo. |
| --- | --- |

—

Kontrollera driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo.

| — | Utöva disciplinär myndighet över den verkställande direktören. |
| --- | --- |

—

Utöva disciplinär myndighet över den verkställande direktören.

| — | Anta de särskilda bestämmelser som behövs för det praktiska genomförandet av rätten att få tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

—

Anta de särskilda bestämmelser som behövs för det praktiska genomförandet av rätten att få tillgång till handlingar.

| — | Anta årsrapporten om byråns verksamhet och planer. |
| --- | --- |

—

Anta årsrapporten om byråns verksamhet och planer.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen.

Styrelsen för säkerhetsackreditering

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | En företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

En företrädare för den höga representanten.

| — | En företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatör. |
| --- | --- |

—

En företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatör.

Uppgifter

Ska verka som myndighet för säkerhetsackreditering av byråns system.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Slutlig budget

53,3 (20,8) miljoner euro, bestående av EU-bidraget på 13,9 (12,9) miljoner euro, som är driftsbidraget från kommissionen och 39,4 (7,9) miljoner euro i driftsmedel från kommissionen för att utföra delegerade uppgifter.

Personalstyrka den 31 december 2013:

Tjänster i tjänsteförteckningen: 77 (44)

Tillsatta tjänster: 59 (39)

Övriga tjänster: 35 (29)

Personalstyrka totalt: 94 (68), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 43 (34) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 43 (34)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 37 (23) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 37 (23)

| — | blandade uppgifter: 14 (11) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 14 (11)

Produkter och tjänster 2013

Program

Stöd till Europeiska kommissionen för genomförandet av programmen Egnos och Galileo.

Systemens säkerhet

Systemens säkerhet (säkerhetsackreditering för systemen och anläggningarna, särskilda säkerhetskrav för Galileosystemen, åtgärder för en cell för nyckelförsörjningspunkter).

Stöd till den offentliga tjänsten – PRS Public Regulated Service (förberedelse av användarsegment för PRS).

Drift av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo – GSMC.

Exploateringen av Egnos och Galileo

Förberedelser inför exploateringen av Egnos och Galileo.

Marknadsutveckling

Marknadsanalyser och publicering av marknadsrapporter om Europeiska byrån för GNSS.

Se till att marknaden är redo för lanseringen av Galileos första tjänster.

Marknadsutvecklingsåtgärder inriktade på tillverkare av mottagare så att Galileo kan tränga in på konsumentmarknaden och den professionella marknaden.

Genomförande av antagandefärdplaner för Egnos på alla prioriterade marknader med särskild inriktning på flyg, sjöfart och tåg.

Stöd- och informationspunkten för Europeiska byrån för GNSS inleder sin verksamhet.

Information och uppsökande verksamhet – Egnos informationsportal, byråns webbplats, evenemang (konferensen European Space Solutions i München, 40 deltagare i evenemang med stånd och broschyrer, gemensamt evenemang för Europaparlamentet och byrån, byrån får en Facebooksida).

Forskning och utveckling

Förvaltning av projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning och inom Horisont 2020.

Maximisera projektets resultat och uppnåendet av strategiska mål.

Sprida resultaten av forskning och utveckling.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Enligt den rättsliga ramen för det gemensamma europeiska luftrummet fanns följande villkor:






  1. | Den anbudsgivare som skulle tilldelas det aktuella kontraktet var tvungen att vara vederbörligen certifierad (t.ex. för tjänsten skydd av människoliv). Detta måste vara ett urvalskriterium. |
| --- | --- | --- |

11.

Enligt den rättsliga ramen för det gemensamma europeiska luftrummet fanns följande villkor:

1.

Den anbudsgivare som skulle tilldelas det aktuella kontraktet var tvungen att vara vederbörligen certifierad (t.ex. för tjänsten skydd av människoliv). Detta måste vara ett urvalskriterium.

| 2. | Endast redan etablerade juridiska personer med stabil verksamhet kunde väljas ut och tilldelas det certifikat för leverantör av flygtrafiktjänst som inte omfattas av undantag och som krävdes för CNS- och Egnos-certifikat. Detta faktum uteslöt konsortier. |
| --- | --- |

2.

Endast redan etablerade juridiska personer med stabil verksamhet kunde väljas ut och tilldelas det certifikat för leverantör av flygtrafiktjänst som inte omfattas av undantag och som krävdes för CNS- och Egnos-certifikat. Detta faktum uteslöt konsortier.

Att konsortier uttryckligen uteslöts ur förfarandet var på så sätt endast en förklaring av detta faktum för öppenhetens skull. Vi värdesätter revisionsrättens erkännande av att uteslutningen av konsortier inte påverkade genomförandet av förfarandet som faktiskt uppnådde effektiv konkurrens, vilket visas av att fem ansökningar lämnades in.

| 12. | Ett stort antal åtagande gjordes i slutet av året till följd av att ändringsbudgeten godkändes sent. Ändringsbudgeten planerades först i mars men godkändes inte slutgiltigt förrän i mitten av september. Dessa kontrakt hade planerats tidigare under året, men vi var tvungna att vänta med dem tills ändringsbudgeten godkänts och de exakta beloppen var fastställda. Övriga överföringar under avdelning II berodde till stor del på tjänster för det nya säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo i Frankrike som inte inledde sin verksamhet förrän i september 2013 och en stor del av betalningarna gjordes under första kvartalet 2014. Vi vidtar samlade åtgärder under 2014 för att anpassa kontraktsskrivningen till kalenderåret och se till att åtaganden under avdelning II görs tidigare, förutsatt att detta inte möter samma budgetbegränsningar som under 2013. |
| --- | --- |

12.

Ett stort antal åtagande gjordes i slutet av året till följd av att ändringsbudgeten godkändes sent. Ändringsbudgeten planerades först i mars men godkändes inte slutgiltigt förrän i mitten av september. Dessa kontrakt hade planerats tidigare under året, men vi var tvungna att vänta med dem tills ändringsbudgeten godkänts och de exakta beloppen var fastställda. Övriga överföringar under avdelning II berodde till stor del på tjänster för det nya säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo i Frankrike som inte inledde sin verksamhet förrän i september 2013 och en stor del av betalningarna gjordes under första kvartalet 2014. Vi vidtar samlade åtgärder under 2014 för att anpassa kontraktsskrivningen till kalenderåret och se till att åtaganden under avdelning II görs tidigare, förutsatt att detta inte möter samma budgetbegränsningar som under 2013.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/326 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/326

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2013 med byråns svar

(2014/C 442/38)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) (nedan kallad byrån) ligger i Tallinn, Strasbourg och Sankt Johann im Pongau (se punkt 18) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (1). Byråns huvudfunktion är att sköta den operativa förvaltningen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) (nedan kallad byrån) ligger i Tallinn, Strasbourg och Sankt Johann im Pongau (se punkt 18) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (1). Byråns huvudfunktion är att sköta den operativa förvaltningen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac (2).

| 2. | Kommissionen beviljade byrån ekonomiskt självbestämmande den 22 maj 2013. Den granskade perioden för budgetåret 2013 löper därför från den 22 maj 2013 till den 31 december 2013. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen beviljade byrån ekonomiskt självbestämmande den 22 maj 2013. Den granskade perioden för budgetåret 2013 löper därför från den 22 maj 2013 till den 31 december 2013.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  4. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

4.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 5. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

5.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 7. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

7.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 8. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 9. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 10. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Upplysningar av särskild betydelse för räkenskapernas tillförlitlighet

| 11. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 uppmärksammar revisionsrätten värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac (systemen) i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av dessa system fördes över till byrån från kommissionen i maj 2013 genom en transaktion utan direkt motsvarande motprestation och är byråns huvuduppgift. Eftersom det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för dem bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut. Dessa värden gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling (se not 6.3.1 till byråns årsredovisning). |
| --- | --- |

11.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 uppmärksammar revisionsrätten värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac (systemen) i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av dessa system fördes över till byrån från kommissionen i maj 2013 genom en transaktion utan direkt motsvarande motprestation och är byråns huvuduppgift. Eftersom det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för dem bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut. Dessa värden gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling (se not 6.3.1 till byråns årsredovisning).

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. Det bör noteras att 2013 var det första året som byrån var ekonomiskt självbestämmande och att införandet av förfaranden och rutiner fortfarande pågår. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. Det bör noteras att 2013 var det första året som byrån var ekonomiskt självbestämmande och att införandet av förfaranden och rutiner fortfarande pågår.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 13. | Byråns normer för internkontroll höll ännu på att tas fram vid årets slut. De godkändes av styrelsen i juni 2014. |
| --- | --- |

13.

Byråns normer för internkontroll höll ännu på att tas fram vid årets slut. De godkändes av styrelsen i juni 2014.

| 14. | De materiella anläggningstillgångarna är inte försäkrade, utom lokalerna i Tallinn som är brandförsäkrade mot flera olika risker. |
| --- | --- |

14.

De materiella anläggningstillgångarna är inte försäkrade, utom lokalerna i Tallinn som är brandförsäkrade mot flera olika risker.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 15. | Enligt förordningen om inrättande av byrån (8) skulle kommissionen ansvara för inrättandet av byrån och dess inledande verksamhet fram till dess att den beviljades ekonomiskt självbestämmande den 22 maj 2013. Överföringen av uppgifter om åtagande- och betalningsbemyndiganden från kommissionen till byrån var en komplex process, och uppgifterna i kommissionens och byråns redovisningssystem stämdes slutligen av mot varandra i juni 2014. Detta påverkade byråns betalningsplanering och upprättandet av dess preliminära räkenskaper. |
| --- | --- |

15.

Enligt förordningen om inrättande av byrån (8) skulle kommissionen ansvara för inrättandet av byrån och dess inledande verksamhet fram till dess att den beviljades ekonomiskt självbestämmande den 22 maj 2013. Överföringen av uppgifter om åtagande- och betalningsbemyndiganden från kommissionen till byrån var en komplex process, och uppgifterna i kommissionens och byråns redovisningssystem stämdes slutligen av mot varandra i juni 2014. Detta påverkade byråns betalningsplanering och upprättandet av dess preliminära räkenskaper.

| 16. | Enligt byråns slutliga räkenskaper var budgetgenomförandet 96 % för åtagandebemyndiganden och 67 % för betalningsbemyndiganden. Beroende på att delar av byråns totala årliga budget verkställdes av kommissionen och på grund av skillnaderna mellan kommissionens och byråns budgetstrukturer kunde inte en mer detaljerad analys per budgetavdelning göras för 2013. |
| --- | --- |

16.

Enligt byråns slutliga räkenskaper var budgetgenomförandet 96 % för åtagandebemyndiganden och 67 % för betalningsbemyndiganden. Beroende på att delar av byråns totala årliga budget verkställdes av kommissionen och på grund av skillnaderna mellan kommissionens och byråns budgetstrukturer kunde inte en mer detaljerad analys per budgetavdelning göras för 2013.

| 17. | Enligt förordningen om inrättande av byrån (9) måste de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder bidra till byråns budget. Trots att de länder som deltar i Schengensamarbetet använde de system som förvaltades av byrån 2013, pågick ännu kommissionens förhandlingar. |
| --- | --- |

17.

Enligt förordningen om inrättande av byrån (9) måste de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder bidra till byråns budget. Trots att de länder som deltar i Schengensamarbetet använde de system som förvaltades av byrån 2013, pågick ännu kommissionens förhandlingar.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 18. | Byråns säte är i Tallinn (med 46 tillsatta tjänster) men den operativa verksamheten genomförs i Strasbourg (med 79 tillsatta tjänster) (10). Det är sannolikt att förvaltningen skulle kunna bli ändamålsenligare och att de administrativa kostnaderna skulle kunna minskas om all personal var samlad på en plats. |
| --- | --- |

18.

Byråns säte är i Tallinn (med 46 tillsatta tjänster) men den operativa verksamheten genomförs i Strasbourg (med 79 tillsatta tjänster) (10). Det är sannolikt att förvaltningen skulle kunna bli ändamålsenligare och att de administrativa kostnaderna skulle kunna minskas om all personal var samlad på en plats.

| 19. | Ett avtal om säte som förtydligar under vilka villkor byrån och dess personal arbetar har ännu inte ingåtts med värdmedlemsstaten Estland, och förhandlingar pågick ännu vid tidpunkten för revisionen. |
| --- | --- |

19.

Ett avtal om säte som förtydligar under vilka villkor byrån och dess personal arbetar har ännu inte ingåtts med värdmedlemsstaten Estland, och förhandlingar pågick ännu vid tidpunkten för revisionen.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Pietro RUSSO som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 16 september 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 1.11.2011, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

(8)  Artikel 32 i förordning (EU) nr 1077/2011.

8

(9)  Artikel 32 i förordning (EU) nr 1077/2011.

9

(10)  Byråns backup-system har inrättats i Sankt Johann im Pongau, där det inte finns någon personal.

10

---

BILAGA I

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (Tallinn)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 74, 77.2 a och b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2 i EUF-fördraget) | Bidra till inrättandet av ett område med fri rörlighet för personer genom att öka samarbetet i gränsöverskridande frågor, till exempel asyl, invandring, gränskontroll samt civilrättsligt samarbete och polissamarbete. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011) | Med hänvisning till förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av byrån och utan att det påverkar kommissionens och de respektive medlemsstaternas skyldigheter enligt de lagstiftningsinstrument som reglerar stora it-system, ska byrån säkerställa






  a) | en ändamålsenlig, säker och kontinuerlig drift av stora it-system (för närvarande andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och en stor databas för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (Eurodac), |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 74, 77.2 a och b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2 i EUF-fördraget)

Bidra till inrättandet av ett område med fri rörlighet för personer genom att öka samarbetet i gränsöverskridande frågor, till exempel asyl, invandring, gränskontroll samt civilrättsligt samarbete och polissamarbete.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011)

Med hänvisning till förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av byrån och utan att det påverkar kommissionens och de respektive medlemsstaternas skyldigheter enligt de lagstiftningsinstrument som reglerar stora it-system, ska byrån säkerställa

a)

en ändamålsenlig, säker och kontinuerlig drift av stora it-system (för närvarande andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och en stor databas för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (Eurodac),

| b) | en effektiv och ekonomiskt ansvarig förvaltning av stora it-system, |
| --- | --- |

b)

en effektiv och ekonomiskt ansvarig förvaltning av stora it-system,

| c) | en tillräcklig tjänstekvalitetsnivå för användarna av stora it-system, |
| --- | --- |

c)

en tillräcklig tjänstekvalitetsnivå för användarna av stora it-system,

| d) | kontinuitet och oavbruten service, |
| --- | --- |

d)

kontinuitet och oavbruten service,

| e) | en hög uppgiftsskyddsnivå i enlighet med gällande bestämmelser, inbegripet särskilda bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen, |
| --- | --- |

e)

en hög uppgiftsskyddsnivå i enlighet med gällande bestämmelser, inbegripet särskilda bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen,

| f) | en lämplig nivå på dataskyddet och den fysiska säkerheten i enlighet med de tillämpliga reglerna, inklusive specifika bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen, |
| --- | --- |

f)

en lämplig nivå på dataskyddet och den fysiska säkerheten i enlighet med de tillämpliga reglerna, inklusive specifika bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen,

| g) | användning av adekvata strukturer för projektens förvaltning för att de stora it-systemen ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

g)

användning av adekvata strukturer för projektens förvaltning för att de stora it-systemen ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt.

Organisation

| 1. | Styrelse
  Byråns styrelse består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för Europeiska kommissionen och en företrädare från varje land som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder. Dess uppgift är att säkerställa att byrån fullgör sina uppgifter, bland annat att utse och, i förekommande fall, entlediga den verkställande direktören. |
| --- | --- |

1.

Byråns styrelse består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för Europeiska kommissionen och en företrädare från varje land som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder. Dess uppgift är att säkerställa att byrån fullgör sina uppgifter, bland annat att utse och, i förekommande fall, entlediga den verkställande direktören.

| 2. | Verkställande direktör
  Byråns verkställande direktör utses av styrelsen från en förteckning över valbara kandidater som, efter ett av kommissionen anordnat allmänt uttagningsprov, befunnits kvalificerade. Hans eller hennes uppgift är att leda och företräda byrån. För det ändamålet ska han eller hon ha det fullständiga ansvaret för de arbetsuppgifter som anförtros byrån och undergå det årliga förfarande varvid Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

2.

Byråns verkställande direktör utses av styrelsen från en förteckning över valbara kandidater som, efter ett av kommissionen anordnat allmänt uttagningsprov, befunnits kvalificerade. Hans eller hennes uppgift är att leda och företräda byrån. För det ändamålet ska han eller hon ha det fullständiga ansvaret för de arbetsuppgifter som anförtros byrån och undergå det årliga förfarande varvid Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten.

| 3. | Rådgivande grupper: den rådgivande gruppen för SIS II, den rådgivande gruppen för VIS och den rådgivande gruppen för Eurodac
  De rådgivande grupperna består av en företrädare för varje medlemsstat, en företrädare för kommissionen och en företrädare från varje land som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder. Deras uppgift är att bistå styrelsen med nödvändig sakkunskap om stora it-system, särskilt i samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

3.

De rådgivande grupperna består av en företrädare för varje medlemsstat, en företrädare för kommissionen och en företrädare från varje land som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder. Deras uppgift är att bistå styrelsen med nödvändig sakkunskap om stora it-system, särskilt i samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten.

Medel till byråns förfogande 2013

Slutlig budget
   (1)

61,35 miljoner euro (åtagandebemyndiganden)

34,38 miljoner euro (betalningsbemyndiganden)

Personalstyrka den 31 december 2013

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen:

| — | 120 tillfälligt anställda |
| --- | --- |

—

120 tillfälligt anställda

| — | 6 kontraktsanställda |
| --- | --- |

—

6 kontraktsanställda

| — | 6 utstationerade nationella experter |
| --- | --- |

—

6 utstationerade nationella experter

Tillsatta tjänster:

| — | 120 tillfälligt anställda |
| --- | --- |

—

120 tillfälligt anställda

| — | 5 kontraktsanställda |
| --- | --- |

—

5 kontraktsanställda

| — | 3 utstationerade nationella experter |
| --- | --- |

—

3 utstationerade nationella experter

Produkter och tjänster 2013

Produkter och tjänster 2013:

| — | Operativ förvaltning och utveckling av SIS II, VIS och Eurodac. |
| --- | --- |

—

Operativ förvaltning och utveckling av SIS II, VIS och Eurodac.

| — | Hjälptjänst: levererade stödtjänster direkt till användare av alla system som förvaltas av byrån. |
| --- | --- |

—

Hjälptjänst: levererade stödtjänster direkt till användare av alla system som förvaltas av byrån.

| — | Övervakning och utveckling av lämpliga servicenivåavtal för sådana system som förvaltas av byrån. |
| --- | --- |

—

Övervakning och utveckling av lämpliga servicenivåavtal för sådana system som förvaltas av byrån.

| — | Ombesörjande av samordning, säkerhet och tillsyn över förbindelser mellan medlemsstater och nätleverantören av kommunikationsinfrastrukturen för SIS II, Eurodac och VIS (s-Testa-nätet). |
| --- | --- |

—

Ombesörjande av samordning, säkerhet och tillsyn över förbindelser mellan medlemsstater och nätleverantören av kommunikationsinfrastrukturen för SIS II, Eurodac och VIS (s-Testa-nätet).

| — | Deltagande i förberedelseprocessen för att utforma, utveckla och genomföra nya system. |
| --- | --- |

—

Deltagande i förberedelseprocessen för att utforma, utveckla och genomföra nya system.

| — | Statistik: tillhandahållande i rätt tid och på ett korrekt sätt av statistik och information om systemens prestanda, i enlighet med vad som anges i den tillämpliga rättsliga grunden. |
| --- | --- |

—

Statistik: tillhandahållande i rätt tid och på ett korrekt sätt av statistik och information om systemens prestanda, i enlighet med vad som anges i den tillämpliga rättsliga grunden.

| — | Rapportering: fullgörande av alla de rapporteringsskyldigheter som anges i inrättandeförordningen och rättsliga grunder för de it-system som byrån förvaltar. |
| --- | --- |

—

Rapportering: fullgörande av alla de rapporteringsskyldigheter som anges i inrättandeförordningen och rättsliga grunder för de it-system som byrån förvaltar.

| — | Övervakning av nya tekniker och lösningar av vikt för den operativa förvaltningen och utvecklingen av SIS II, VIS, Eurodac och andra stora it-system. |
| --- | --- |

—

Övervakning av nya tekniker och lösningar av vikt för den operativa förvaltningen och utvecklingen av SIS II, VIS, Eurodac och andra stora it-system.

| — | Utbildning: tillhandahållande av beställda systemutbildningsplaner för nationella myndigheter om it-system som förvaltas av byrån. |
| --- | --- |

—

Utbildning: tillhandahållande av beställda systemutbildningsplaner för nationella myndigheter om it-system som förvaltas av byrån.

---

(1)  För perioden den 22 maj 2013, när byrån beviljades ekonomiskt självbestämmande, till den 31 december 2013.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och beaktar den i noterna till balansräkningen, punkt 6.3.1, ”Anläggningstillgångar”, avsnittet ”Fysisk överföring av materiella och immateriella anläggningstillgångar som mottagits från andra enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna”. |
| --- | --- |

11.

Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och beaktar den i noterna till balansräkningen, punkt 6.3.1, ”Anläggningstillgångar”, avsnittet ”Fysisk överföring av materiella och immateriella anläggningstillgångar som mottagits från andra enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna”.

| 13. | Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och för att se till att kraven enligt normerna för internkontroll följs fullt ut kommer vi att fortsätta att vidareutveckla de väl fungerande metoder och förfaranden som redan finns på plats. |
| --- | --- |

13.

Vi instämmer i revisionsrättens kommentar och för att se till att kraven enligt normerna för internkontroll följs fullt ut kommer vi att fortsätta att vidareutveckla de väl fungerande metoder och förfaranden som redan finns på plats.

| 14. | Tekniska specifikationer håller på att utarbetas, upphandling planeras för andra halvåret och målet är att börja genomföra kontraktet under fjärde kvartalet 2014. |
| --- | --- |

14.

Tekniska specifikationer håller på att utarbetas, upphandling planeras för andra halvåret och målet är att börja genomföra kontraktet under fjärde kvartalet 2014.

| 15. | När Europeiska kommissionen överlät ansvaret för den operativa förvaltningen av systemen till byrån skedde ett intensivt informationsutbyte på arbetsnivå. Kommissionen informerade byrån om följande:






  — | Överlåtelsen följde en standardprocess som redan använts vid andra byråers övergång till att bli självbestämmande. |
| --- | --- | --- |

15.

När Europeiska kommissionen överlät ansvaret för den operativa förvaltningen av systemen till byrån skedde ett intensivt informationsutbyte på arbetsnivå. Kommissionen informerade byrån om följande:

—

Överlåtelsen följde en standardprocess som redan använts vid andra byråers övergång till att bli självbestämmande.

| — | En tredje oberoende aktör gjorde kontroller av överensstämmelse för att garantera att överlåtelsen var säker och fullständig. |
| --- | --- |

—

En tredje oberoende aktör gjorde kontroller av överensstämmelse för att garantera att överlåtelsen var säker och fullständig.

En omfattande uppsättning handlingar som rörde den tekniska dokumentationen eller de undertecknade kontrakten överlämnades till byrån elektroniskt eller i pappersform till stöd för överlåtelsen. Kommissionen behöll några originalhandlingar för kontroll- och revisionsändamål.

Även om avstämningen varit invecklad och dragit ut på tiden har vi åstadkommit en fullständig avstämning av budgetuppgifterna. Den ger en helhetsöversikt över 2013 års budget som omfattar genomförandet både vid GD Inrikes frågor och byrån. Eftersom överlåtelsen av anslag till följd av det ekonomiska självbestämmandet är en engångshändelse räknar vi med att den framtida rapporteringen av budgetgenomförandet kommer att utgöra grund för en utförlig analys.

| 17. | Förfarandet för rådets antagande kommer att inledas så snart de förhandlingar som kommissionen leder har avslutats. Efter rådets beslut måste länderna som deltar ratificera avtalet i enlighet med sin nationella lagstiftning. Det bör noteras att texten i avtalen för närvarande innehåller en bestämmelse om att bidraget ska betalas retroaktivt till byrån med början från och med december 2012. |
| --- | --- |

17.

Förfarandet för rådets antagande kommer att inledas så snart de förhandlingar som kommissionen leder har avslutats. Efter rådets beslut måste länderna som deltar ratificera avtalet i enlighet med sin nationella lagstiftning. Det bör noteras att texten i avtalen för närvarande innehåller en bestämmelse om att bidraget ska betalas retroaktivt till byrån med början från och med december 2012.

| 18. | Byråns organisationsstruktur styrs av inrättandeförordningen. Vi kan inte uttala oss närmare om denna fråga. |
| --- | --- |

18.

Byråns organisationsstruktur styrs av inrättandeförordningen. Vi kan inte uttala oss närmare om denna fråga.

| 19. | Vi instämmer i denna iakttagelse. Den enda punkten som det återstår att förhandla om med den estniska staten är momsreglerna för byråns personal. |
| --- | --- |

19.

Vi instämmer i denna iakttagelse. Den enda punkten som det återstår att förhandla om med den estniska staten är momsreglerna för byråns personal.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/332 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/332

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2013, med kontorets svar

(2014/C 442/39)

INLEDNING

| 1. | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 (1), som har upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 207/2009 (2). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (3). |
| --- | --- |

1.

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 (1), som har upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 207/2009 (2). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i kontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i kontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | kontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

kontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för kontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).






  a) | I ledningens ansvar för kontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner kontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av kontorets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för kontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).

a)

I ledningens ansvar för kontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner kontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av kontorets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till kontorets budgetkommitté om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (8). Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida kontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till kontorets budgetkommitté om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (8). Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida kontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Beloppet för förfallna överföringar från tidigare år ökade från 4,2 miljoner euro (13 %) 2012 till 6,0 miljoner euro (16 %) 2013. Både 2012 och 2013 berodde detta främst på att de kostnader som skulle ersättas enligt samarbetsavtalen med medlemsstaternas nationella kontor var lägre än beräknat (1,9 miljoner euro 2012 och 3,8 miljoner euro 2013), vilket visar att kontoret behöver få mer exakt information från de nationella kontoren vid årets slut om de faktiska kostnader som uppkommit. |
| --- | --- |

11.

Beloppet för förfallna överföringar från tidigare år ökade från 4,2 miljoner euro (13 %) 2012 till 6,0 miljoner euro (16 %) 2013. Både 2012 och 2013 berodde detta främst på att de kostnader som skulle ersättas enligt samarbetsavtalen med medlemsstaternas nationella kontor var lägre än beräknat (1,9 miljoner euro 2012 och 3,8 miljoner euro 2013), vilket visar att kontoret behöver få mer exakt information från de nationella kontoren vid årets slut om de faktiska kostnader som uppkommit.

| 12. | Andelen gjorda åtaganden 2013 under de olika avdelningarna varierade mellan 98 och 89 % av de totala åtagandena, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. En stor andel gjorda åtaganden fördes över till 2014 under avdelning II (administrativa utgifter) där de uppgick till 23,9 miljoner euro (28 %), och under avdelning III (driftsutgifter) där de uppgick till 13,3 miljoner euro (38 %). När det gäller avdelning II berodde den stora andelen överföringar på fleråriga kontrakt som främst avsåg uppförandet av en ny byggnad samt it-utveckling och planerade it-tjänster/it-leveranser som hade beställts vid utgången av 2013 men som skulle betalas först 2014. När det gäller avdelning III berodde detta främst på samarbetsavtal med nationella kontor för vilka de inte skulle lämna in ersättningsanspråk förrän 2014, och den sedvanliga beställningen av översättningstjänster under de sista månaderna av 2013 som skulle betalas först 2014. |
| --- | --- |

12.

Andelen gjorda åtaganden 2013 under de olika avdelningarna varierade mellan 98 och 89 % av de totala åtagandena, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. En stor andel gjorda åtaganden fördes över till 2014 under avdelning II (administrativa utgifter) där de uppgick till 23,9 miljoner euro (28 %), och under avdelning III (driftsutgifter) där de uppgick till 13,3 miljoner euro (38 %). När det gäller avdelning II berodde den stora andelen överföringar på fleråriga kontrakt som främst avsåg uppförandet av en ny byggnad samt it-utveckling och planerade it-tjänster/it-leveranser som hade beställts vid utgången av 2013 men som skulle betalas först 2014. När det gäller avdelning III berodde detta främst på samarbetsavtal med nationella kontor för vilka de inte skulle lämna in ersättningsanspråk förrän 2014, och den sedvanliga beställningen av översättningstjänster under de sista månaderna av 2013 som skulle betalas först 2014.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Kontoret har en kontinuitetsplan och en krishanteringsplan som föreskriver att ungefär 25 roller måste täckas permanent av anställda i beredskapstjänstgöring. Även om kontorets budgetkommitté varje år godkänner budgetanslagen för ersättning vid beredskapstjänstgöring överstiger det belopp som betalades ut 2013 (4 02  458 euro) vida de ersättningar som betalas av andra byråer som måste garantera permanent beredskap. |
| --- | --- |

13.

Kontoret har en kontinuitetsplan och en krishanteringsplan som föreskriver att ungefär 25 roller måste täckas permanent av anställda i beredskapstjänstgöring. Även om kontorets budgetkommitté varje år godkänner budgetanslagen för ersättning vid beredskapstjänstgöring överstiger det belopp som betalades ut 2013 (4 02  458 euro) vida de ersättningar som betalas av andra byråer som måste garantera permanent beredskap.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 11, 14.1.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas kontorets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artiklarna 38 och 43 i kontoret för harmonisering inom den inre marknadens budgetkommittés förordning CB-3-09.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artiklarna 91–95 i kontoret för harmonisering inom den inre marknadens budgetkommittés förordning CB-3-09.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten fann flera brister i 2011 års servicenivåavtal mellan kontoret och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ. Avtalet undertecknades av kontoret den 20 juni 2011 och gällde, enligt artikel 10, från den 1 januari 2011. Avtalet började genomföras innan det hade undertecknats. På begäran av översättningscentrum betalade kontoret 1,8 miljoner euro i kompensation (1). Betalningen godkändes dessutom utan ett budgetåtagande och tillgängliga anslag (2). | e.t. |
| 2011 | Kontorets förvaltning av anläggningstillgångar behöver förbättras. När det gäller immateriella tillgångar som kontoret har tagit fram var bokföringsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitlig. | Har genomförts |
| 2011 | Per den 31 december 2011 hade kontoret totalt 520 miljoner euro (495 miljoner euro 2010) i likvida medel. Som en följd av den likviditetsförvaltning som antogs av budgetkommittén 2010 placerades de likvida medlen i nio banker i fem medlemsstater. | Har genomförts
  Dock noterar revisionsrätten den fortsatt höga likviditeten |
| 2012 | Av de 31,9 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förföll 4,16 miljoner euro (13 %) 2012. I detta belopp ingick 1,93 miljoner euro som gällde samarbetsavtal med medlemsstater som inte fullt ut hade utnyttjat sina anslag. | e.t. |
| 2012 | Under 2012 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 93 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög och uppgick till 36,7 miljoner euro (19 % av gjorda åtaganden totalt) varav 21,7 miljoner euro gällde avdelning II (administrativa utgifter) och 14,1 miljoner euro avdelning III (driftsutgifter). Den största orsaken till den höga andelen överföringar var att varor och tjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent. För avdelning II till exempel uppkom den höga andelen överföringar på grund av ett antal fleråriga kontrakt för byggandet av kontorets nya lokaler (6,09 miljoner euro) och upphandling av it-uppdateringar (7,67 miljoner euro). När det gäller avdelning III är överföringarna till stor del kopplade till samarbetsavtal med medlemsstater för vilka ersättningsanspråken inte ska lämnas in förrän 2013 (8,13 miljoner euro). Under de sista månaderna av 2012 beställdes vidare översättningstjänster (5,43 miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2013. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten fann flera brister i 2011 års servicenivåavtal mellan kontoret och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ. Avtalet undertecknades av kontoret den 20 juni 2011 och gällde, enligt artikel 10, från den 1 januari 2011. Avtalet började genomföras innan det hade undertecknats. På begäran av översättningscentrum betalade kontoret 1,8 miljoner euro i kompensation (1). Betalningen godkändes dessutom utan ett budgetåtagande och tillgängliga anslag (2).

e.t.

2011

Kontorets förvaltning av anläggningstillgångar behöver förbättras. När det gäller immateriella tillgångar som kontoret har tagit fram var bokföringsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitlig.

Har genomförts

2011

Per den 31 december 2011 hade kontoret totalt 520 miljoner euro (495 miljoner euro 2010) i likvida medel. Som en följd av den likviditetsförvaltning som antogs av budgetkommittén 2010 placerades de likvida medlen i nio banker i fem medlemsstater.

Har genomförts

Dock noterar revisionsrätten den fortsatt höga likviditeten

2012

Av de 31,9 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förföll 4,16 miljoner euro (13 %) 2012. I detta belopp ingick 1,93 miljoner euro som gällde samarbetsavtal med medlemsstater som inte fullt ut hade utnyttjat sina anslag.

e.t.

2012

Under 2012 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 93 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög och uppgick till 36,7 miljoner euro (19 % av gjorda åtaganden totalt) varav 21,7 miljoner euro gällde avdelning II (administrativa utgifter) och 14,1 miljoner euro avdelning III (driftsutgifter). Den största orsaken till den höga andelen överföringar var att varor och tjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent. För avdelning II till exempel uppkom den höga andelen överföringar på grund av ett antal fleråriga kontrakt för byggandet av kontorets nya lokaler (6,09 miljoner euro) och upphandling av it-uppdateringar (7,67 miljoner euro). När det gäller avdelning III är överföringarna till stor del kopplade till samarbetsavtal med medlemsstater för vilka ersättningsanspråken inte ska lämnas in förrän 2013 (8,13 miljoner euro). Under de sista månaderna av 2012 beställdes vidare översättningstjänster (5,43 miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2013.

e.t.

---

(1)  Det minsta värdet hade i avtalet fastställts till 16,3 miljoner euro. Under 2011 levererades tjänster för totalt 14,5 miljoner euro.

(2)  Denna betalning gjordes från 2012 års budget.

---

BILAGA II

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 36 och 56 i EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  ”[...] förbud mot eller restriktioner för [...] som grundas på [...] intresset att skydda [...] industriell och kommersiell äganderätt [...] får [...] inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.”
  ”[...] inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen [ska] förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. [...]” |
| --- | --- |
| Kontorets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 207/2009)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012) | Mål

  Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.
  Främja diskussion, forskning, utbildning och kommunikation om och skapande av avancerade it-stödverktyg och sprida bästa praxis i frågor som gäller immateriella rättigheter.

  Uppgifter







  — | Ta emot och behandla ansökningar om registrering. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 36 och 56 i EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

”[...] förbud mot eller restriktioner för [...] som grundas på [...] intresset att skydda [...] industriell och kommersiell äganderätt [...] får [...] inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.”

”[...] inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen [ska] förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. [...]”

Kontorets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 207/2009)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012)

Mål

Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.

Främja diskussion, forskning, utbildning och kommunikation om och skapande av avancerade it-stödverktyg och sprida bästa praxis i frågor som gäller immateriella rättigheter.

Uppgifter

—

Ta emot och behandla ansökningar om registrering.

| — | Pröva villkoren för registrering och överensstämmelsen med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Pröva villkoren för registrering och överensstämmelsen med unionslagstiftningen.

| — | Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det redan finns nationella varumärken. |
| --- | --- |

—

Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det redan finns nationella varumärken.

| — | Offentliggöra ansökningar. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra ansökningar.

| — | Undersöka (eventuella) invändningar från tredje part. |
| --- | --- |

—

Undersöka (eventuella) invändningar från tredje part.

| — | Registrera eller avslå ansökningar. |
| --- | --- |

—

Registrera eller avslå ansökningar.

| — | Granska ansökningar om upphävande eller ogiltighetsförklaring. |
| --- | --- |

—

Granska ansökningar om upphävande eller ogiltighetsförklaring.

| — | Behandla överklaganden av beslut. |
| --- | --- |

—

Behandla överklaganden av beslut.

| — | Öka förståelsen för värdet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka förståelsen för värdet av immateriella rättigheter.

| — | Öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.

| — | Stärka kunskapen om bästa praxis i offentlig och privat sektor för att skydda immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Stärka kunskapen om bästa praxis i offentlig och privat sektor för att skydda immateriella rättigheter.

| — | Bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.

| — | Öka expertkunskaperna hos personer som arbetar med säkerställande av skyddet för av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka expertkunskaperna hos personer som arbetar med säkerställande av skyddet för av immateriella rättigheter.

| — | Stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och hantera intrång i immateriella rättigheter, inklusive olika system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade. |
| --- | --- |

—

Stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och hantera intrång i immateriella rättigheter, inklusive olika system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade.

| — | Tillhandahålla mekanismer som bidrar till att förbättra utbytet online av information om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med sådana rättigheter samt främja ett samarbete med och mellan dessa myndigheter. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla mekanismer som bidrar till att förbättra utbytet online av information om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med sådana rättigheter samt främja ett samarbete med och mellan dessa myndigheter.

| — | I samråd med medlemsstaterna arbeta för att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriella rättigheter i tredjeländer för att bygga strategier och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg för säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

I samråd med medlemsstaterna arbeta för att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriella rättigheter i tredjeländer för att bygga strategier och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg för säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt deras suppleanter. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt deras suppleanter.

Uppgift

| — | Bistå direktören med råd i frågor som kontoret ansvarar för. |
| --- | --- |

—

Bistå direktören med råd i frågor som kontoret ansvarar för.

| — | Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 125) till positionerna som direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden. |
| --- | --- |

—

Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 125) till positionerna som direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden.

Kontorets direktör

| — | Utses av rådet på grundval av en förteckning med högst tre kandidater som styrelsen har upprättat. |
| --- | --- |

—

Utses av rådet på grundval av en förteckning med högst tre kandidater som styrelsen har upprättat.

Budgetkommitté

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt deras suppleanter. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt deras suppleanter.

Uppgift

| — | Anta budgeten och budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet och fastställa kostnaden för granskningsrapporter. |
| --- | --- |

—

Anta budgeten och budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet och fastställa kostnaden för granskningsrapporter.

Beslut om ansökningar

Besluten fattas av

| a) | granskarna, |
| --- | --- |

a)

granskarna,

| b) | invändningsenheterna, |
| --- | --- |

b)

invändningsenheterna,

| c) | enheten för administration av varumärken och juridiska frågor, |
| --- | --- |

c)

enheten för administration av varumärken och juridiska frågor,

| d) | annulleringsenheterna, |
| --- | --- |

d)

annulleringsenheterna,

| e) | överklagandenämnden. |
| --- | --- |

e)

överklagandenämnden.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Kontorets budgetkommitté.

Medel till kontorets förfogande 2013 (2012)

Budget

418 (429) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2013

861 (775) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 731 (680) + 171 (138) övriga anställda (extraanställda, utstationerade nationella experter, lokalt anställda och korttidsanställda samt särskilda rådgivare)

Personalstyrka totalt: 902 (818)

Produkter och tjänster 2013 (2012)

Varumärken

Antal ansökningar: 1 14  421 (1 07  924)

Antal registreringar: 98  092 (95  645)

Antal mottagna invändningar: 17  006 (16  634)

Överklaganden till överklagandenämnden: 2  602 (2  339)

Pågående överklaganden: 2  361 (2  352)

Modeller och mönster

Mottagna mönster: 95  429 (92  175)

Registrerade mönster: 84  056 (78  658)

Källa: Bilagan har tillhandahållits av kontoret.

---

KONTORETS SVAR

| Punkt 11. | Kontoret och berörda nationella kontor vidtar för närvarande åtgärder för att minska den stora andelen förfallna överföringar. Ett pilotprojekt baserat på halvårsvisa delrapporter om genomförandet har inletts. När ett brett deltagande uppnåtts inom detta pilotprojekt är planen att utvidga det så att det även omfattar viktiga projekt som kontoret bedriver tillsammans med de nationella kontoren. Kontoret kommer också att undersöka om det går att anpassa kontrakten (för 2015) med de nationella kontoren för att minimera antalet onödiga överföringar. |
| --- | --- |

Punkt 11.

Kontoret och berörda nationella kontor vidtar för närvarande åtgärder för att minska den stora andelen förfallna överföringar. Ett pilotprojekt baserat på halvårsvisa delrapporter om genomförandet har inletts. När ett brett deltagande uppnåtts inom detta pilotprojekt är planen att utvidga det så att det även omfattar viktiga projekt som kontoret bedriver tillsammans med de nationella kontoren. Kontoret kommer också att undersöka om det går att anpassa kontrakten (för 2015) med de nationella kontoren för att minimera antalet onödiga överföringar.

| Punkt 12. | De åtgärder som nämnts ovan leder huvudsakligen till en minskning av den höga andelen överföringar för avdelning III, men i viss utsträckning även för avdelning II. Förutom detta håller kontoret också på att införa ett system i samarbete med Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för att minska mängden överföringar vid årets slut. Som revisionsrätten konstaterar berodde den stora andelen överföringar under avdelning II på uppförandet av en ny byggnad och it-utveckling.
  Kontoret står i begrepp att införa åtgärder för att få bättre kontroll över de belopp som förs över varje år. |
| --- | --- |

Punkt 12.

De åtgärder som nämnts ovan leder huvudsakligen till en minskning av den höga andelen överföringar för avdelning III, men i viss utsträckning även för avdelning II. Förutom detta håller kontoret också på att införa ett system i samarbete med Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för att minska mängden överföringar vid årets slut. Som revisionsrätten konstaterar berodde den stora andelen överföringar under avdelning II på uppförandet av en ny byggnad och it-utveckling.

Kontoret står i begrepp att införa åtgärder för att få bättre kontroll över de belopp som förs över varje år.

| Punkt 13. | I enlighet med internationella kvalitetsnormer (ISO 27001) och de normer för internkontroll (ICS 10) som kontorets budgetkommitté antagit har kontoret infört en kontinuitetsplan (BCP), vilket nu även anges i rambudgetförordningen för 2013.
  I november 2006 blev kontorets beslutsfattande instanser – styrelsen och budgetkommittén – informerade om kontorets strategi, som de också godkände. Denna strategi baseras på tre nivåer (nivå 0: Krishanteringsgruppen, nivå 1: Grupper för it, logistik, återställningssamordning och övergripande kommunikation, nivå 2: Grupper som arbetar med återställning/återgång). Personal med tjänstgöringsberedskap ska erhålla ersättning för detta i enlighet med tjänsteföreskrifterna. Denna typ av kostnader tillhör en särskild budgetrubrik som uppdateras (efter organisationens behov) och antas i budgeten varje år.
  Kontinuitetsplanen omfattar all verksamhet inom kontoret och utarbetades först efter det att en noggrann konsekvensanalys utförts med hjälp av externa konsulter.
  Kontoret har 25 roller med permanent tjänstgöringsberedskap. Ersättningarna för dessa uppgick år 2013 till 4 02  458 euro. Att kontinuitetsplanen resulterat i en så väl tilltagen struktur har följande skäl:
  Kontoret är mycket tillgängligt och öppet gentemot sina intressenter. Det är därför viktigt att säkerställa att användarna har åtkomst till kontorets e-tjänster dygnet runt och att de får omedelbar respons. Bristande tillgång till it-systemet skulle få allvarliga konsekvenser för verksamhetens kontinuitet. Kontinuiteten i verksamheten är således avgörande för hela kontoret och gäller alla avdelningar (synlighet i samarbete med medlemsstater och inom ramen för observatoriets kompetensområden, i interaktionen med kontoret i Bryssel, i supporten till personalen som arbetar på distans, i samordningen av avgiftsupptagningen – genom ett automatiserat it-system som är gemensamt för hela kontoret – och slutligen även för personalen som arbetar med upphandlingar och kontrakt, eftersom de har en definierad roll som medger ingripanden på central nivå – hantering av alla ekonomirelaterade handlingar – i händelse av ett sammanbrott). Våra leverantörers storlek och internationella prägel gör att det krävs mycket formell dokumentation och att verksamheten är ytterst beroende av ett fungerande it-system.
  Vi anser att dessa omständigheter rättfärdigar skillnaderna mellan kontoret och andra byråer och organ.
  Kontoret har redan utnyttjat personalen med tjänstgöringsberedskap vid två tillfällen sedan systemet infördes, senast i samband med lanseringen av den nya webbplatsen.
  De ersättningar som utgick på grund av tjänstgöringsberedskap 2013 står för mindre än 0,5 procent av de sammanlagda utgifterna under avdelning I. Kontorets intäkter genom onlinetjänster för en enda dag än högre än denna årskostnad.
  Kontoret kommer att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelse i sin årliga granskning av processer, förfaranden och planer för att fortsätta sitt förbättringsarbete. |
| --- | --- |

Punkt 13.

I enlighet med internationella kvalitetsnormer (ISO 27001) och de normer för internkontroll (ICS 10) som kontorets budgetkommitté antagit har kontoret infört en kontinuitetsplan (BCP), vilket nu även anges i rambudgetförordningen för 2013.

I november 2006 blev kontorets beslutsfattande instanser – styrelsen och budgetkommittén – informerade om kontorets strategi, som de också godkände. Denna strategi baseras på tre nivåer (nivå 0: Krishanteringsgruppen, nivå 1: Grupper för it, logistik, återställningssamordning och övergripande kommunikation, nivå 2: Grupper som arbetar med återställning/återgång). Personal med tjänstgöringsberedskap ska erhålla ersättning för detta i enlighet med tjänsteföreskrifterna. Denna typ av kostnader tillhör en särskild budgetrubrik som uppdateras (efter organisationens behov) och antas i budgeten varje år.

Kontinuitetsplanen omfattar all verksamhet inom kontoret och utarbetades först efter det att en noggrann konsekvensanalys utförts med hjälp av externa konsulter.

Kontoret har 25 roller med permanent tjänstgöringsberedskap. Ersättningarna för dessa uppgick år 2013 till 4 02  458 euro. Att kontinuitetsplanen resulterat i en så väl tilltagen struktur har följande skäl:

Kontoret är mycket tillgängligt och öppet gentemot sina intressenter. Det är därför viktigt att säkerställa att användarna har åtkomst till kontorets e-tjänster dygnet runt och att de får omedelbar respons. Bristande tillgång till it-systemet skulle få allvarliga konsekvenser för verksamhetens kontinuitet. Kontinuiteten i verksamheten är således avgörande för hela kontoret och gäller alla avdelningar (synlighet i samarbete med medlemsstater och inom ramen för observatoriets kompetensområden, i interaktionen med kontoret i Bryssel, i supporten till personalen som arbetar på distans, i samordningen av avgiftsupptagningen – genom ett automatiserat it-system som är gemensamt för hela kontoret – och slutligen även för personalen som arbetar med upphandlingar och kontrakt, eftersom de har en definierad roll som medger ingripanden på central nivå – hantering av alla ekonomirelaterade handlingar – i händelse av ett sammanbrott). Våra leverantörers storlek och internationella prägel gör att det krävs mycket formell dokumentation och att verksamheten är ytterst beroende av ett fungerande it-system.

Vi anser att dessa omständigheter rättfärdigar skillnaderna mellan kontoret och andra byråer och organ.

Kontoret har redan utnyttjat personalen med tjänstgöringsberedskap vid två tillfällen sedan systemet infördes, senast i samband med lanseringen av den nya webbplatsen.

De ersättningar som utgick på grund av tjänstgöringsberedskap 2013 står för mindre än 0,5 procent av de sammanlagda utgifterna under avdelning I. Kontorets intäkter genom onlinetjänster för en enda dag än högre än denna årskostnad.

Kontoret kommer att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelse i sin årliga granskning av processer, förfaranden och planer för att fortsätta sitt förbättringsarbete.

| Punkt 14. | Kontoret konstaterar att de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år är tillfredsställande enligt revisionsrätten, alternativt att åtgärder inte är tillämpliga. |
| --- | --- |

Punkt 14.

Kontoret konstaterar att de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år är tillfredsställande enligt revisionsrätten, alternativt att åtgärder inte är tillämpliga.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/340 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/340

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2013, med byråns svar

(2014/C 442/40)

INLEDNING

| 1. | Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013, |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 99 % jämfört med 95 % 2012. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 6 01  426 euro (30 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 3 6 93  549 euro (46 %) för avdelning III (driftsutgifter). |
| --- | --- |

11.

Den övergripande andelen gjorda åtaganden var 99 % jämfört med 95 % 2012. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2014 var dock hög och uppgick till 6 01  426 euro (30 %) för avdelning II (administrativa utgifter) och 3 6 93  549 euro (46 %) för avdelning III (driftsutgifter).

| 12. | När det gäller avdelning II berodde detta på planerade inköp av varor och tjänster vid årets slut i samband med att byrån flyttade till nya lokaler och att årliga it-kontrakt förnyades. När det gäller avdelning III berodde den höga andelen planerade överföringar i första hand på att stora projekt som inletts under 2013 var fleråriga, som den europeiska företagsundersökningen om nya och framväxande hot (Esener II). |
| --- | --- |

12.

När det gäller avdelning II berodde detta på planerade inköp av varor och tjänster vid årets slut i samband med att byrån flyttade till nya lokaler och att årliga it-kontrakt förnyades. När det gäller avdelning III berodde den höga andelen planerade överföringar i första hand på att stora projekt som inletts under 2013 var fleråriga, som den europeiska företagsundersökningen om nya och framväxande hot (Esener II).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 39 och 50 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 107 i förordning (EU) nr 1271/2013.

7

---

BILAGA I

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga andelen anslag som förföll tyder på problem med att genomföra de åtgärder som hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och att efterleva budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Till skillnad från de två andra EU-byråerna i Spanien (Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden i Alicante och Europeiska fiskerikontrollbyrån i Vigo) har det inte ingåtts något värdlandsavtal. | Har genomförts |
| 2012 | Byråns budget för 2012 uppgick till 15,3 miljoner euro, varav 3,2 miljoner euro (22 %) överfördes till 2013. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är hög för avdelning II (infrastruktur) med 36 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 33 %. När det gäller avdelning II berodde detta till största delen på att årsvisa it-kontrakt förlängdes som planerat under det sista kvartalet 2012. När det gäller avdelning III var den höga andelen ett resultat av dels större projekt som är fleråriga till sin natur, dels förseningar i tilldelningen av specifika kontrakt. Förseningarna beror främst på att organisationen för upphandlingsförfaranden är decentraliserad, vilket gör att genomförandet av upphandlingsplanen inte kan övervakas på ett ändamålsenligt sätt. | Pågår |
| 2012 | Andelen förfallna anslag för 2012 under avdelning I var hög med 9,5 % (0,5 miljoner euro), vilket främst berodde på att rekryteringsförfaranden hade stoppats och att en beräknad löneökning ännu inte hade betalats ut. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga andelen anslag som förföll tyder på problem med att genomföra de åtgärder som hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och att efterleva budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

Till skillnad från de två andra EU-byråerna i Spanien (Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden i Alicante och Europeiska fiskerikontrollbyrån i Vigo) har det inte ingåtts något värdlandsavtal.

Har genomförts

2012

Byråns budget för 2012 uppgick till 15,3 miljoner euro, varav 3,2 miljoner euro (22 %) överfördes till 2013. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är hög för avdelning II (infrastruktur) med 36 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 33 %. När det gäller avdelning II berodde detta till största delen på att årsvisa it-kontrakt förlängdes som planerat under det sista kvartalet 2012. När det gäller avdelning III var den höga andelen ett resultat av dels större projekt som är fleråriga till sin natur, dels förseningar i tilldelningen av specifika kontrakt. Förseningarna beror främst på att organisationen för upphandlingsförfaranden är decentraliserad, vilket gör att genomförandet av upphandlingsplanen inte kan övervakas på ett ändamålsenligt sätt.

Pågår

2012

Andelen förfallna anslag för 2012 under avdelning I var hög med 9,5 % (0,5 miljoner euro), vilket främst berodde på att rekryteringsförfaranden hade stoppats och att en beräknad löneökning ännu inte hade betalats ut.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget) | Artikel 151

  Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma fullgott socialt skydd, dialog mellan arbetsmarknadens parter och utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.

  Artikel 153

  För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:






  a) | Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget)

Artikel 151

Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma fullgott socialt skydd, dialog mellan arbetsmarknadens parter och utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.

Artikel 153

För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:

a)

Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| b) | Arbetsvillkor.
  [...] |
| --- | --- |

b)

Arbetsvillkor.

[...]

| e) | Information till och samråd med arbetstagarna.
  [...] |
| --- | --- |

e)

Information till och samråd med arbetstagarna.

[...]

| h) | Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166. |
| --- | --- |

h)

Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166.

| i) | Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

i)

Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen.

| j) | Kampen mot social utslagning.
  [...]. |
| --- | --- |

j)

Kampen mot social utslagning.

[...].

Mål

I syfte att förbättra arbetsmiljön avseende arbetstagarnas hälsa och säkerhet i enlighet med fördraget och efterföljande strategier och handlingsprogram för arbetsmiljö ska byråns mål vara att förse unionsorganen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och övriga berörda med alla relevanta tekniska, vetenskapliga och ekonomiska uppgifter på arbetsmiljöområdet (artikel 2).

Uppgifter

| — | Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning.

| — | Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram.

| — | Förse unionsorganen och medlemsstaterna med den information som behövs för att utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Förse unionsorganen och medlemsstaterna med den information som behövs för att utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag.

| — | Sprida information om förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Sprida information om förebyggande åtgärder.

| — | Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen.

| — | Upprätta ett nätverk av nationella kontaktpunkter. |
| --- | --- |

—

Upprätta ett nätverk av nationella kontaktpunkter.

Organisation

Styrelse

| — | En företrädare för regeringen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för regeringen i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | Tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre företrädare för kommissionen.

| — | Ledamöter och suppleanter i de första tre kategorierna ska utses bland ledamöterna och suppleanterna i den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. |
| --- | --- |

—

Ledamöter och suppleanter i de första tre kategorierna ska utses bland ledamöterna och suppleanterna i den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor.

Styrelsens arbetsutskott

| — | Styrelsens ordförande och tre vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande.

| — | Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna. |
| --- | --- |

—

Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna.

| — | Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen.

Direktören

utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Kommittéer

Obligatoriskt samråd med Europeiska kommissionen och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor när det gäller arbetsprogrammet och budgeten.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2013 (2012)

Budget

17,5(16,9) miljoner euro, varav

| — | bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 86,3 % (89,0 %). |
| --- | --- |

—

bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 86,3 % (89,0 %).

| — | andra bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 9,4 % (5,9 %). |
| --- | --- |

—

andra bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 9,4 % (5,9 %).

| — | andra bidrag från unionen, GD Utvidgning: 3,2 % (3,9 %). |
| --- | --- |

—

andra bidrag från unionen, GD Utvidgning: 3,2 % (3,9 %).

| — | Övrigt: 1,0 % (1,2 %). |
| --- | --- |

—

Övrigt: 1,0 % (1,2 %).

Personalstyrka den 31 december 2013

44 (44) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 42 (42).

Övrig personal:

| — | Utstationerade nationella experter: 0 (0). |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter: 0 (0).

| — | Kontraktsanställda: 24 (24). |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 24 (24).

| — | Lokalt anställda: 1 (1). |
| --- | --- |

—

Lokalt anställda: 1 (1).

Personalstyrka totalt: 67 (67.)

Anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 48 (48), |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 48 (48),

| — | administrativa uppgifter: 10 (10), |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 10 (10),

| — | blandade uppgifter: 9 (9). |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 9 (9).

Produkter och tjänster 2013

(Insamling och analys av information)

FÖREBYGGA OCH FORSKA

Särskilt mål 1: Ta fram underlag för att fastställa prioriteringar för arbetsmiljöforskning och arbetsmiljöåtgärder genom att identifiera och övervaka trender och förutse nya och framväxande hot mot arbetsmiljön genom att utföra en storskalig prognosstudie

Två webbpublikationer och två tillhörande checklistor för identifiering av faror i arbetsmiljön vid konstruktion av gröna byggnader och om arbetsmiljö och småskalig tillämpning av solenergi publicerades och presenterades den 3 juni på webbplatsen inför EU:s gröna vecka och är tillgängliga på den gemensamma kontaktpunkten om arbetsmiljö och gröna jobb som skapades tidigare under året. Den tyska, spanska, italienska och polska versionen av den sammanfattande rapporten om prognoser om nya och framväxande arbetsmiljörisker i samband med ny teknik för gröna jobb publicerades i början av juni. Den franska versionen av den sammanfattande rapporten publicerades i början av oktober.

En prognosworkshop hölls med kontaktpunkterna den 12–13 november för att sprida resultaten när det gäller scenarier och prognoser, visa och uppmuntra användning av scenarier vid beslutsfattande och framhäva den politiska relevansen av prognosen om gröna jobb.

En preliminär rapport om den kompletta genomgången av aktuella och kommande trender inom hälsovårdssektorn, inbegripet offentlig vård och vård i hemmet, togs emot.

Särskilt mål 2: Bidra med input till mer riktad forskning och förebyggande insatser genom att gå igenom och analysera forskning om riskfaktorer och hälsoföljder

En preliminär rapport om arbetsrelaterad cancer och riskfaktorer för cancer togs emot från ämnescentrumet efter workshopen 2012 i ämnet.

Tre webbpublikationer om arbetsmiljö och nanomaterial (om verktyg för att hantera nanomaterial på arbetsplatsen och förbyggande insatser, om nanomaterial i hälsovården, arbetsmiljörisker och förbyggande insatser, om nanomaterial och underhåll, arbetsmiljörisker och förebyggande insatser) publicerades och presenterades den 24 juni tillsammans med en ny gemensam kontaktpunkt för hantering av nanomaterial på arbetsplatsen. Kontaktpunkten har allt informationsmaterial från byrån om arbetsmiljö och nanomaterial.

Rapporten om kvinnor i arbete publicerades. Där behandlas sysselsättningstrender och hur de påverkar kvinnors arbetsmiljö (inbegripet de senaste trenderna), arbetsmiljöstatistik, arbetsrelaterad cancer (inklusive kopplingarna mellan skiftarbete och bröstcancer), muskel- och skelettbesvär och stress, våld och trakasserier i tjänsteyrken, och undersöks den befintliga forskningen om kvinnors arbetsmiljö vid informellt arbete liksom funktionshinder och rehabilitering när det gäller kvinnor som arbetar. Rapporten innehåller utvalda exempel på jämställdhetsperspektiv på arbetsmiljön från tre medlemsstater och är tänkt att komplettera en fallstudierapport från byrån om de senaste politiska initiativen som kommer att publiceras under 2014

Särskilt mål 3: Stödja fastställandet av prioriteringar för arbetsmiljöforskning och arbetsmiljöåtgärder genom att tillhandahålla en översikt över arbetsmiljöfrågor i Europa som bygger på historiska och aktuella data

Slutrapporten om projektet för uppskattning av hur mycket det kostar att bortse från arbetsmiljöfrågor på makronivå levererades i september. Syftet med projektet är att bedöma olika metoder för att uppskatta kostnaderna för dålig eller obefintlig hänsyn till arbetsmiljöfrågor på makronivå för att förstå vad de olika uppskattningarna bygger på och få bättre kunskaper om de ekonomiska konsekvenserna av dåliga arbetsmiljöer, förse politiska beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå med information, lägga en stabil grund för diskussioner om centrala aspekter av frågan och bidra till att sprida och främja ytterligare forskning.

Särskilt mål 4: Stimulera till debatt om byråns iakttagelser och säkerställa att iakttagelserna är relevanta genom att diskutera och konsolidera med målgrupper och stödmottagare

Byrån presenterade sin syn på framväxande hot och arbetsrelaterade sjukdomar vid Cost-Modernet-mötet den 16 oktober i Paris. Byrån organiserade tillsammans med Tysklands trafiksäkerhetsråd en gemensam workshop vid A+A-konferensen den 6 november i Düsseldorf.

Särskilt mål 5: Hjälpa beslutsfattare och leverantörer av information om arbetsmiljöfrågor att ge bättre stöd till företag genom att göra enkäter för att samla in information i realtid om arbetsmiljöförvaltning och centrala framväxande arbetsmiljörisker

Alla preliminära rapporter (sammanfattande översiktlig rapport, nationell översiktlig rapport och rapport om väsentliga resultat) av efterkontrollen av kvaliteten på Esener slutfördes för publicering.

Rapporten om analysen av avgörande faktorer för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen i utvalda EU-medlemsstater (rapport och sammanfattning på flera språk) publicerades i september.

Förberedelserna inför Esener-2 fortsatte som planerat, bland annat med kognitiva för-tester. Fältarbetet är planerat till 2014 och de första resultaten kommer att vara klara i slutet av 2014, och de första publiceringarna planeras till början av 2015.

Särskilt mål 6: Försöka nå en gemensam syn på aktuella forskningsprioriteringar om arbetsmiljö och uppmana nationella arbetsmiljöforskningsinstitut att fastställa gemensamma prioriteringar, utbyta resultat och uppmana att arbetsmiljökrav införs i forskningsprogram

Rapporten om byråns forskningsprioriteringar i EU för åren 2013–2020, med feedback från kontaktpunkterna och seminariedeltagare, publicerades på webbplatsen och presenterades i juni. För att följa upp rapporten anordnades ett högnivåseminarium den 9–10 oktober där de prioriteringar som identifieras i rapporten diskuterades och godkändes, liksom hur forskningen om arbetsmiljö ska samordnas. Företrädare för organ som finansierar forskning, forskningsinstitut och beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå deltog i seminariet.

ARBETSPLATSINFORMATION: UTBYTE AV KUNSKAP OCH GOD PRAXIS SOM GÄLLER ARBETSPLATSEN

Särskilt mål 1: Ta fram användbara och praktiska informationsprodukter av hög kvalitet till kampanjerna om ett hälsosamt arbetsliv

Kampanjen 2012–2013: Arbeta tillsammans för att förhindra risker.

Det avslutande evenemanget i kampanjen ägde rum den 11–12 november med ett toppmöte om ett hälsosamt arbetsliv där temat handlade om att arbeta tillsammans för att förhindra risker. Tre parallella workshopar genomfördes som en del av avslutningen och handlade om priset för goda praktiska lösningar, kampanjpartnernas benchmarkingsystem och erfarenheterna av kampanjen om ett hälsosamt arbetsliv 2012–2013.

Kampanjen 2014–2015 heter ”Friska arbetsplatser förebygger stress”.

En första delrapport om stress och hantering av psykosociala risker och en portabel applikation för mikroföretag och små företag levererades av kontraktsparten. Såsom efterfrågats innehöll rapporten förslag på huvudrubriker i applikationen och ett samförståndsavtal med beskrivningar av de tekniska aspekterna.

Ett slutligt förslag till rapport om kostnaderna för stress och psykosociala risker på arbetsplatsen håller på att gås igenom och redigeras internt.

Ett slutligt förslag till byråns och Europeiska institutets för förbättring av levnads- och arbetsvillkor gemensamma rapport om psykosociala risker levererades.

Särskilt mål 2: Förbättra förebyggande åtgärder genom att tillhandahålla användbar och praktisk information om god praxis för prioriterade sektorer och ämnen

Syftet med projektet ”Säkra och hälsosamma arbetsplatser för alla åldrar – arbetsmiljö i samband med en åldrande arbetskraft” är att bedöma vad som krävs för att strategier och system för arbetsmiljö ska ta hänsyn till en åldrande arbetskraft och garantera bättre skydd under hela arbetslivet.

Kontraktet undertecknades i juni och ett avsparksmöte hölls den 10 juni i Bryssel. Efter mötet utarbetade kontraktsparten den inledande rapporten och ändrade tidsplanen för hela projektet. I slutet av juli lämnades den första lägesrapporten in, i början av oktober överlämnade kontraktsparten de mellanliggande länderförteckningarna och den långa listan med exempel på god praxis. Den 2 december hölls ett halvdagsmöte i Europaparlamentet för att rapportera om projektets framsteg.

En webbpublikation om farliga substanser och fungerande arbetsplatskommunikation publicerades som komplement till materialet från 2012 (Napo-materialet, vanliga frågor, Power Point-presentationer och avsnitt på webbplatsen om Reach, CLP och länkar till arbetsmiljöbyrån). Den ger tips om fungerande kommunikation på arbetsplatsen om farliga substanser, bland annat hur man använder säkerhetsdatablad, och tillhandahåller en lista över källor till ytterligare information.

Resultatet av kontaktpunkternas enkät 2012 om nationella initiativ när det gäller samarbetet mellan nationella Reach-myndigheter och arbetsmiljömyndigheter överlämnades till kommissionens yrkesinspektörskommitté för att den ska utarbeta riktlinjer för yrkesinspektion om kopplingar mellan Reach och arbetsmiljöfrågor.

Särskilt mål 3: Stödja förebyggande åtgärder genom att se till att existerande informationsprodukter fortfarande är relevanta

Avsnittet om lagstiftning fortsatte att uppdateras enligt kontraktet med ämnescentrumet. Den senaste nya informationen gäller direktiv 2013/35/EU – elektromagnetiska fält.

Särskilt mål 4: Förbättra genomförandet av och kvaliteten på riskbedömningar i mikroföretag och små företag (1–49 anställda) genom att öka medvetenheten om behovet av att göra riskbedömningar och visa hur man gör.

Byrån vidareutvecklade projektet med det interaktiva verktyget för riskbedömning på nätet (OiRA) på både EU- och medlemsstatsnivå. Den grundläggande framtagningen av mjukvara var nästan klar 2013 och ett begränsat antal nya funktioner togs fram som bättre uppfyllde de behov som OiRA-deltagarna hade identifierat. Byrån marknadsförde mycket aktivt OiRA-gemenskapen och utvecklade den, och verktyg har införts på bred front på nationell nivå och EU-nivå via kommittéerna för social dialog inom sektorn.

Nätverksbyggande och samordning

Fortsatt utveckling av nätverket av kontaktpunkter, byråns organisation och kontakterna med EU-institutioner och internationella organisationer.

Institutions- och kapacitetsuppbyggnad i kandidatländer och potentiella kandidatländer (öronmärkta medel).

Samordning av programplanering och utvärdering.

KOMMUNIKATION, KAMPANJER OCH INFORMATIONSSPRIDNING

Särskilt mål 1: Höja medvetenheten i nyckelmålgrupper om vikten av att arbeta tillsammans för att förebygga risker genom att anordna en decentraliserad alleuropeisk kampanj

Under 2013 genomförde byrån det andra året av sin kampanj om ett hälsosamt arbetsliv 2012–2013 som handlade om att arbeta tillsammans för att förebygga risker.

Flaggskeppskampanjen organiserades i samarbete med EU:s ordförandeskap och inbegrep bland annat utdelning av priset för god EU-praxis och toppmötet om ett hälsosamt arbetsliv.

I samband med kampanjen genomfördes olika press-, medie- och PR-aktiviteter på både nationell nivå och EU-nivå. Byrån fortsatte även att stödja sitt nätverk av nationella kontaktpunkter genom att genomföra sitt stödprogram för EU-kampanjer, bland annat med hjälp av seminarier, konferenser, åtgärder riktade till medier och reklammaterial på 24 språk.

Kampanjpartnerskapsprogrammet, bland annat innebär ett aktivt engagemang från partner, organisera möten och ta fram kampanjmaterial, gav ytterligare en viktig dimension till kampanjen, och vid lanseringen av online-verktyget om arbetsmiljö gavs praktiska tips och råd till den som vill genomföra en kampanj för att höja medvetenheten om arbetsmiljöfrågor.

I förberedelserna inför kampanjen om ett hälsosamt arbetsliv 2014–2015 ingick att utarbeta en kampanjplan, ett varumärke och det centrala reklammaterialet (bland annat en Napo-film).

Arbetet inför en oberoende extern utvärdering av kampanjen om ett hälsosamt arbetsliv 2012–2013 inleddes också.

Särskilt mål 2: Bevara byråns, och webbplatsens, ställning som Europas främsta referenspunkt när det gäller arbetsmiljöinformation genom att använda lämpliga kommunikationsverktyg och kommunikationskanaler för att nå de avsedda målgrupperna

Byrån genomförde forsknings- och utbildningsåtgärder för att stödja genomförandet av en ny onlinestrategi för byrån och en vidareutveckling av byråns närvaro på internet under 2014. Samtidigt producerade och publicerade byrån material för internet och vidareutvecklade sin reklam på internet och närvaro i sociala medier.

Under året organiserades partnerskapsaktiviteter för ökad medvetenhet och kommunikation och förstärkta relationer med nätverket Enterprise Europe.

Publikationsprogrammet 2013 resulterade i ett antal publikationer på många olika EU-språk.

Byrån vidareutvecklade också webbplatsen och applikationen med det interaktiva verktyget för riskbedömning på nätet (OiRA) och webbplatserna och applikationerna för kampanjen om ett hälsosamt arbetsliv.

Särskilt mål 3: På ett effektivt sätt marknadsföra byråns information till de tänkta målgrupperna via medier och PR, evenemang och utställningar

Många olika press- och PR-åtgärder vidtogs, bl.a. i form av pressmeddelanden, artiklar och presskonferenser för att marknadsföra bl.a. resultatet av byråns tredje opinionsundersökning, prognosprojektet och gröna jobb, CLP-förordningen, Esener:s sekundära analyser och makroekonomiska kostnader för byråns informationsprojekt samt publikationer om cancerframkallande ämnen.

Strategin för spridning av lärarnas internet-kit om Napo genomfördes med framgång. Vidareutveckling av strategin för marknadsföring och rekrytering av skribenter till OSHwiki och för marknadsföringen och rekryteringen av utvecklare till det interaktiva riskbedömningsverktyget på internet.

Presentationer och aktivt deltagande i utvalda europeiska och internationella konferenser och utställningar i form av talare från byrån och/eller en monter och/eller litteratur från byrån.

Årsberättelse 2012 och andra publikationer (rapporter, faktablad, Napo dvd:er etc.) och reklammaterial distribuerades inom och utanför Europa till byråns målgrupper.

Gemensamma aktiviteter genomfördes med ordförandeskapen i Europeiska rådet (Irland och Litauen) för att marknadsföra byrån på ordförandeskapens dagordningar.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av byrån.

---

BYRÅNS SVAR

Byrån bekräftar skälen till de stora budgetöverföringar som revisionsrätten rapporterat.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/351 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/351

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/41)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (5).

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 10. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I. |
| --- | --- |

10.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 11, 15.1.2008, s. 9.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  Artiklarna 62 och 68 jämförda med artiklarna 53 och 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

7

---

BILAGA I

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, tröskelvärdena för att föras upp på reservlistan fastställdes inte i förväg och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut fullt ut. | Har genomförts |
| 2012 | Under 2012 undertecknade en anställd vid genomförandeorganet betalningsorder på 8,86 miljoner euro (19 % av genomförandeorganets budget för 2012) som utanordnare när han ersatte sin enhetschef. Den anställde hade inte fått en formell vidaredelegering och utanordnaren hade inte heller officiellt utsett honom till sin ersättare. Detta överensstämmer inte med det system för vidaredelegering som anges i budgetförordningen. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, tröskelvärdena för att föras upp på reservlistan fastställdes inte i förväg och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut fullt ut.

Har genomförts

2012

Under 2012 undertecknade en anställd vid genomförandeorganet betalningsorder på 8,86 miljoner euro (19 % av genomförandeorganets budget för 2012) som utanordnare när han ersatte sin enhetschef. Den anställde hade inte fått en formell vidaredelegering och utanordnaren hade inte heller officiellt utsett honom till sin ersättare. Detta överensstämmer inte med det system för vidaredelegering som anges i budgetförordningen.

e.t.

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för forskning (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget) | Insamling av information

  Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.
  För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter, och detta särskilt genom att [...] fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet. [...]
  För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna






  a) | genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget)

Insamling av information

Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.

För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter, och detta särskilt genom att [...] fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet. [...]

För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna

a)

genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas,

| b) | främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

b)

främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| c) | sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå,

| d) | stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen. |
| --- | --- |

d)

stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen.

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/46/EG)

Mål

Genomförandeorganets mål är att förvalta de program som anförtros det inom unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (sjunde ramprogrammet)(programmet ”människor”, åtgärderna till förmån för små och medelstora företag inom programmet ”kapaciteter” och temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet ”samarbete”) på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga tjänster till forskarsamhället och centraliserade stödtjänster inom sjunde ramprogrammet till de olika kommissionsavdelningarna för alla områden inom de särskilda programmen ”samarbete”, ”kapaciteter” och ”människor”.

När det gäller effektiv och ändamålsenlig förvaltning av programmen har genomförandeorganet – som ska främja det europeiska forskningsområdet – som mål att förbättra projektförvaltningen, upprätta nära kontakt med de slutliga stödmottagarna och öka Europeiska unionens synlighet.

Uppgifter

När det gäller projektförvaltningen ingår genomförandeorganet bidragsöverenskommelser och förvaltar dem, vilket medför följande arbetsuppgifter:

| — | Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Bedömning av förslag. |
| --- | --- |

—

Bedömning av förslag.

| — | Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser.

| — | Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat. |
| --- | --- |

—

Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat.

| — | Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner hos de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner hos de slutliga stödmottagarna.

| — | Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat. |
| --- | --- |

—

Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet utför genomförandeorganet följande arbetsuppgifter:

| — | Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag. |
| --- | --- |

—

Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag.

| — | Stöd till distansbedömning och bedömning på plats. |
| --- | --- |

—

Stöd till distansbedömning och bedömning på plats.

| — | Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter. |
| --- | --- |

—

Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter.

| — | Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF (enhetligt registreringssystem)), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF (enhetligt registreringssystem)), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet.

| — | Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen. Antar genomförandeorganets organisationsschema och dess årliga arbetsprogram efter det att det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets administrativa budget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av kommissionen, leder genomförandeorganet tillsammans med styrelsen, genomför den administrativa budgeten, inrättar förvaltnings- och internkontrollsystem som är anpassade till de uppgifter som anförtrotts genomförandeorganet och utarbetar de rapporter som ska lämnas till kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation. När det gäller genomförandet av genomförandeorganets administrativa budget riktas beslutet om ansvarsfrihet till direktören. När det gäller genomförandet av driftsbudgeten, som kommissionen har delegerat till genomförandeorganet, behåller kommissionen ansvaret.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2013 (2012)

Driftsbudget 2013 (2012)

1  759,2(1  479,9) miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 1  443,6(1  459,6) miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Genomförandeorganet genomför kommissionens driftsbudget enligt ett delegeringsbeslut från kommissionen.

Administrativ budget 2013 (2012)

46,8(46,4) miljoner euro. Genomförandeorganet genomför den administrativa budgeten självständigt.

Personalstyrka den 31 december 2013(2012)

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 140 (128), varav tillsatta 138 (122).

Kontraktsanställda: 418 (385) anställda enligt planerna, varav 407 (374) fanns på plats den 31 december 2013.

Personalstyrka totalt: 545 (496) varav anställda med följande uppgifter:

| — | Programförvaltning: 366 (330). |
| --- | --- |

—

Programförvaltning: 366 (330).

| — | Stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 96 (90). |
| --- | --- |

—

Stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 96 (90).

| — | Ledning och administration: 83 (76). |
| --- | --- |

—

Ledning och administration: 83 (76).

Produkter och tjänster 2013 (2012)

När det gäller programmet ”människor” avslutades 9 (10) ansökningsomgångar 2013 och 10 (10) utvärderingar. 1  874(1  899) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 3  787(3  599) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 6  090(5  492) projekt inom detta program.

När det gäller åtgärder för små och medelstora företag inom programmet ”kapaciteter” avslutades 1 (1) ansökningsomgång och 1 (1) utvärdering. 204 (201) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 577 (508) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 691 (625) projekt inom detta program.

När det gäller temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet ”samarbete” avslutades 2 (2) ansökningsomgångar 2013 och 2 (2) utvärderingar. 79 (80) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 294 (258) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 348 (317) projekt inom dessa temaområden.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet uppnåddes följande resultat 2013:

| — | Vid 194 (89) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång. |
| --- | --- |

—

Vid 194 (89) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång.

| — | 25  214(32  286) förslag togs emot via det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag. |
| --- | --- |

—

25  214(32  286) förslag togs emot via det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag.

| — | 4  323 (6  462) expertbedömare anlitades och 5  055(4  217) betalningar till experter verkställdes (endast när det gäller de program där genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen). |
| --- | --- |

—

4  323 (6  462) expertbedömare anlitades och 5  055(4  217) betalningar till experter verkställdes (endast när det gäller de program där genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen).

| — | 4  524(6  616) valideringar av deltagare fullföljdes. |
| --- | --- |

—

4  524(6  616) valideringar av deltagare fullföljdes.

| — | 4  488(5  871) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

4  488(5  871) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 10.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 442/358 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 442/358

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2013, med genomförandeorganets svar

(2014/C 442/42)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EG (1), ändrat genom beslut 2008/593/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 och ska ansvara för förvaltningen av EU-åtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EG (1), ändrat genom beslut 2008/593/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 och ska ansvara för förvaltningen av EU-åtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, direkt granskning av transaktioner och bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| REVISIONSFÖRKLARING









  3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat |
| --- | --- |

REVISIONSFÖRKLARING

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

| a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013. |
| --- | --- |

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2013.

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6). |
| --- | --- |

4.

Ledningen har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta (6).

| a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- |

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganet årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganet årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska vidtas, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2013 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Genomförandeorganets förhandskontroller av de lokalkostnader som fastighetsförvaltaren fakturerar är inte tillfredsställande. Genomförandeorganet hade inte tillgång till merparten av de underliggande kontrakten, fakturorna och kvittona. |
| --- | --- |

11.

Genomförandeorganets förhandskontroller av de lokalkostnader som fastighetsförvaltaren fakturerar är inte tillfredsställande. Genomförandeorganet hade inte tillgång till merparten av de underliggande kontrakten, fakturorna och kvittona.

| 12. | Enligt protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (9) och EU:s direktiv om mervärdesskatt (10) ska genomförandeorganet inte betala indirekta skatter. Fram till utgången av 2013 hade det emellertid betalat och inte krävt tillbaka mervärdesskatt på 1 13  513 euro för perioden 2011–2013 som gällde lokalkostnader. |
| --- | --- |

12.

Enligt protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (9) och EU:s direktiv om mervärdesskatt (10) ska genomförandeorganet inte betala indirekta skatter. Fram till utgången av 2013 hade det emellertid betalat och inte krävt tillbaka mervärdesskatt på 1 13  513 euro för perioden 2011–2013 som gällde lokalkostnader.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Även om budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och III var andelen ingångna åtaganden som fördes över hög när det gäller avdelning II, nämligen 27 % (6 66  119 euro). Överföringarna gällde främst it-varor och it-tjänster, som var avtalade eller beställda vid årets slut och som skulle levereras som planerat i slutet av 2013 eller under 2014 (2 96  486 euro), och fakturor som gällde 2013 och som inte hade kommit vid årets slut (2 86  197 euro). |
| --- | --- |

13.

Även om budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och III var andelen ingångna åtaganden som fördes över hög när det gäller avdelning II, nämligen 27 % (6 66  119 euro). Överföringarna gällde främst it-varor och it-tjänster, som var avtalade eller beställda vid årets slut och som skulle levereras som planerat i slutet av 2013 eller under 2014 (2 96  486 euro), och fakturor som gällde 2013 och som inte hade kommit vid årets slut (2 86  197 euro).

UPPFÖLJNING AV förra årets KOMMENTARER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 1 juli 2014.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 32, 6.2.2007, s. 88.

1

(2)  EUT L 190, 18.7.2008, s. 35.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artikel 162 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 162 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

8

(9)  Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier (EGT C 115, 9.5.2008, s. 266).

9

(10)  Rådets direktiv 2006/112/EG (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

10

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelning I, medan andelen ingångna åtaganden som överförts var hög när det gäller avdelningarna II och III, nämligen 38 % (8 05  755 euro) respektive 50 % (3 63  613 euro). Av det totala överförda beloppet (1,37 miljoner euro) gäller 74 % tjänster som levererades 2012 eller i början av 2013. Resterande 26 % gäller varor och tjänster som beställdes i slutet av 2012 och ursprungligen var planerade inom budgeten för 2013 men tidigarelades till 2012. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelning I, medan andelen ingångna åtaganden som överförts var hög när det gäller avdelningarna II och III, nämligen 38 % (8 05  755 euro) respektive 50 % (3 63  613 euro). Av det totala överförda beloppet (1,37 miljoner euro) gäller 74 % tjänster som levererades 2012 eller i början av 2013. Resterande 26 % gäller varor och tjänster som beställdes i slutet av 2012 och ursprungligen var planerade inom budgeten för 2013 men tidigarelades till 2012.

e.t.

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 26, 170, 171, 172 och 174 i EUF-fördraget) | Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs.
  För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.
  För att medverka till att dessa mål uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Unionens insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till dem.
  För att förverkliga dessa mål ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets beslut 661/2010/EU)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 67/2010)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007)


  (Rådets förordning (EG) nr 58/2003)


  (Kommissionens beslut 2007/60/EG, senast ändrat genom 2008/593/EG) | Mål

  I beslutet om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet fastställs riktlinjer som täcker målsättningarna, prioriteringarna och huvudlinjerna i de planerade åtgärderna på området för det transeuropeiska transportnätet. Allmänna regler har fastställts för unionens finansiering av det transeuropeiska transportnätet så att dessa riktlinjer kan genomföras.
  Rådets förordning (EG) nr 58/2003 ger kommissionen befogenhet att inrätta genomförandeorgan som genomför de uppgifter som gäller unionsprogram. Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet inrättades för att det skulle ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet på grundval av riktlinjerna om det transeuropeiska transportnätet och budgetförordningen och bidra med ett mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet. Det ansvariga generaldirektoratet för transport och rörlighet ska utöva kontroll över genomförandeorganet och ansvarar för politiska frågor.
  Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet ansvarar för förvaltningen av det tekniska och ekonomiska genomförandet av TEN-T-programmet och följer projektets hela livscykel. I det dagliga arbetet arbetar det för att öka effektiviteten och flexibiliteten i genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna samtidigt som det mobiliserar expertis på hög nivå och underlättar rekryteringen av specialiserad personal. Det stärker också banden mellan TEN-T och viktiga intressenter, säkerställer en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, synliggör EU-finansieringens profil och fördelar samt ger stöd/återkoppling till kommissionen. |
| Organisation | Styrelse

  Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrelse som består av fem ledamöter från kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet (två ledamöter), för regional- och stadspolitik, miljö, personal och säkerhet samt en observatör från Europeiska investeringsbanken. Styrelsen sammanträder fyra gånger per år och godkänner genomförandeorganets administrativa budget, arbetsprogram, årliga verksamhetsrapport räkenskaper för alla inkomster och utgifter och externa utvärderingsrapport och antar andra särskilda genomförandebestämmelser.

  Direktör

  Utses av Europeiska kommissionen.

  Intern revision

  Kommissionens tjänst för internrevision och genomförandeorganets internrevisionsfunktion.

  Extern revision

  Europeiska revisionsrätten.

  Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

  Europaparlamentet på rådets rekommendation. |
| Medel till genomförandeorganets förfogande 2013 | Budget







  A. | 7,9 miljarder euro (100 % från Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 26, 170, 171, 172 och 174 i EUF-fördraget)

Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs.

För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.

För att medverka till att dessa mål uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Unionens insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till dem.

För att förverkliga dessa mål ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten.

Genomförandeorganets behörighet

(Europaparlamentets och rådets beslut 661/2010/EU)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 67/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007)

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003)

(Kommissionens beslut 2007/60/EG, senast ändrat genom 2008/593/EG)

Mål

I beslutet om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet fastställs riktlinjer som täcker målsättningarna, prioriteringarna och huvudlinjerna i de planerade åtgärderna på området för det transeuropeiska transportnätet. Allmänna regler har fastställts för unionens finansiering av det transeuropeiska transportnätet så att dessa riktlinjer kan genomföras.

Rådets förordning (EG) nr 58/2003 ger kommissionen befogenhet att inrätta genomförandeorgan som genomför de uppgifter som gäller unionsprogram. Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet inrättades för att det skulle ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet på grundval av riktlinjerna om det transeuropeiska transportnätet och budgetförordningen och bidra med ett mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet. Det ansvariga generaldirektoratet för transport och rörlighet ska utöva kontroll över genomförandeorganet och ansvarar för politiska frågor.

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet ansvarar för förvaltningen av det tekniska och ekonomiska genomförandet av TEN-T-programmet och följer projektets hela livscykel. I det dagliga arbetet arbetar det för att öka effektiviteten och flexibiliteten i genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna samtidigt som det mobiliserar expertis på hög nivå och underlättar rekryteringen av specialiserad personal. Det stärker också banden mellan TEN-T och viktiga intressenter, säkerställer en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, synliggör EU-finansieringens profil och fördelar samt ger stöd/återkoppling till kommissionen.

Organisation

Styrelse

Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrelse som består av fem ledamöter från kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet (två ledamöter), för regional- och stadspolitik, miljö, personal och säkerhet samt en observatör från Europeiska investeringsbanken. Styrelsen sammanträder fyra gånger per år och godkänner genomförandeorganets administrativa budget, arbetsprogram, årliga verksamhetsrapport räkenskaper för alla inkomster och utgifter och externa utvärderingsrapport och antar andra särskilda genomförandebestämmelser.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision och genomförandeorganets internrevisionsfunktion.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2013

Budget

A.

7,9 miljarder euro (100 % från Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013.

| B. | 9,8 miljoner euro (administrativ budget) i form av ett EU-bidrag på 100 %, som genomförandeorganet förvaltar självständigt. |
| --- | --- |

B.

9,8 miljoner euro (administrativ budget) i form av ett EU-bidrag på 100 %, som genomförandeorganet förvaltar självständigt.

Personalstyrka den 31 december 2013

Tillfälligt anställda: 33 tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav 32 var tillsatta.

Kontraktsanställda: 67 planerade tjänster, varav 66 var tillsatta.

Personalstyrka totalt: 100 (98 tjänster tillsatta).

Anställda med

| a) | uppgifter inom verksamheten: 65 (64 tjänster tillsatta). |
| --- | --- |

a)

uppgifter inom verksamheten: 65 (64 tjänster tillsatta).

| b) | administrativa uppgifter: 35 (34 tjänster tillsatta). |
| --- | --- |

b)

administrativa uppgifter: 35 (34 tjänster tillsatta).

Produkter och tjänster 2013

Urval

| — | Ansökningsomgång inom det årliga arbetsprogrammet 2012 med fyra prioriterade områden på totalt 250 miljoner euro. 164 stödberättigande förslag i vilka man begärde 523,9 miljoner euro utvärderades, och 83 förslag på 247,2 miljoner euro rekommenderades för finansiering. |
| --- | --- |

—

Ansökningsomgång inom det årliga arbetsprogrammet 2012 med fyra prioriterade områden på totalt 250 miljoner euro. 164 stödberättigande förslag i vilka man begärde 523,9 miljoner euro utvärderades, och 83 förslag på 247,2 miljoner euro rekommenderades för finansiering.

| — | Ansökningsomgång inom det fleråriga arbetsprogrammet 2012 med sex prioriterade områden på totalt 1  347 miljoner euro. 189 stödberättigande förslag i vilka man begärde 5  727,77 miljoner euro utvärderades, och 89 förslag på 1  348,38 miljoner euro rekommenderades för finansiering. Ansökningsomgångarna inom det årliga och det fleråriga arbetsprogrammet utvärderades av 61 externa utvärderare. |
| --- | --- |

—

Ansökningsomgång inom det fleråriga arbetsprogrammet 2012 med sex prioriterade områden på totalt 1  347 miljoner euro. 189 stödberättigande förslag i vilka man begärde 5  727,77 miljoner euro utvärderades, och 89 förslag på 1  348,38 miljoner euro rekommenderades för finansiering. Ansökningsomgångarna inom det årliga och det fleråriga arbetsprogrammet utvärderades av 61 externa utvärderare.

| — | Förberedelser inför 2013 års fleråriga och årliga ansökningsomgångar på 280 miljoner euro respektive 70 miljoner euro som offentliggjordes 2013. |
| --- | --- |

—

Förberedelser inför 2013 års fleråriga och årliga ansökningsomgångar på 280 miljoner euro respektive 70 miljoner euro som offentliggjordes 2013.

Projektförvaltning

| — | Utarbetande av 157 nya finansieringsbeslut (en ansökan annullerades innan beslutet hade fattats) och 14 tilläggsändringar (2012 års ansökningsomgångar) – 398 projekt pågick vid utgången av 2013. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av 157 nya finansieringsbeslut (en ansökan annullerades innan beslutet hade fattats) och 14 tilläggsändringar (2012 års ansökningsomgångar) – 398 projekt pågick vid utgången av 2013.

| — | 36 nya ansökningar från stödmottagare om ändringar behandlades. |
| --- | --- |

—

36 nya ansökningar från stödmottagare om ändringar behandlades.

| — | Analys och godkännande av 116 lägesrapporter (det viktigaste verktyget för övervakning av projektens framsteg) och 73 strategiska handlingsplaner. |
| --- | --- |

—

Analys och godkännande av 116 lägesrapporter (det viktigaste verktyget för övervakning av projektens framsteg) och 73 strategiska handlingsplaner.

| — | 246 projektmöten, förutom förberedande möten inför beslut, hölls antingen på plats eller i genomförandeorganets lokaler. |
| --- | --- |

—

246 projektmöten, förutom förberedande möten inför beslut, hölls antingen på plats eller i genomförandeorganets lokaler.

| — | De tillgängliga betalningsbemyndigandena utnyttjades i sin helhet, och den genomsnittliga betalningsfristen netto var endast 11 dagar. |
| --- | --- |

—

De tillgängliga betalningsbemyndigandena utnyttjades i sin helhet, och den genomsnittliga betalningsfristen netto var endast 11 dagar.

Förenklingsåtgärder

| — | De interna rutinerna och kommunikationen med stödmottagare förbättrades, t.ex. genom översyn och förbättring av kontrollen av offentlig upphandling, en workshop för stödmottagare om projektförvaltning med inriktning på juridiska, operativa och finansiella frågor och med en presentation av Europeiska revisionsrätten om erfarenheter av att granska projekt inom det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

—

De interna rutinerna och kommunikationen med stödmottagare förbättrades, t.ex. genom översyn och förbättring av kontrollen av offentlig upphandling, en workshop för stödmottagare om projektförvaltning med inriktning på juridiska, operativa och finansiella frågor och med en presentation av Europeiska revisionsrätten om erfarenheter av att granska projekt inom det transeuropeiska transportnätet.

| — | Ett verktyg för e-rekrytering användes. |
| --- | --- |

—

Ett verktyg för e-rekrytering användes.

| — | En översyn av de administrativa rutinerna ledde till att några papperslösa och förenklade rutiner infördes. |
| --- | --- |

—

En översyn av de administrativa rutinerna ledde till att några papperslösa och förenklade rutiner infördes.

| — | Ett elektroniskt verktyg för inlämning av lägesrapporter användes. |
| --- | --- |

—

Ett elektroniskt verktyg för inlämning av lägesrapporter användes.

| — | Förvaltningssektionen av TENtec-projektet (det interaktiva geografiska och tekniska informationssystemet för det transeuropeiska transportnätet) gjordes mer användarvänlig. |
| --- | --- |

—

Förvaltningssektionen av TENtec-projektet (det interaktiva geografiska och tekniska informationssystemet för det transeuropeiska transportnätet) gjordes mer användarvänlig.

| — | Arbetsgruppen för god praxis ersattes med en rådgivande grupp som ska fungera som en viktig part för genomförandeorganet vid utvecklingen av den ekonomiska förvaltningen och projektförvaltningen av pågående och kommande projekt. Deltagarna i gruppen valdes ut med hjälp av en process som utformats för att garantera en god balans mellan parterna. Det första sammanträdet hölls den 4 mars 2014 då man diskuterade ansökningsförfaranden, bl.a. dokumentation, för ansökningsomgångarna och beslutmodellen. |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen för god praxis ersattes med en rådgivande grupp som ska fungera som en viktig part för genomförandeorganet vid utvecklingen av den ekonomiska förvaltningen och projektförvaltningen av pågående och kommande projekt. Deltagarna i gruppen valdes ut med hjälp av en process som utformats för att garantera en god balans mellan parterna. Det första sammanträdet hölls den 4 mars 2014 då man diskuterade ansökningsförfaranden, bl.a. dokumentation, för ansökningsomgångarna och beslutmodellen.

| — | Distansbedömning prövades på merparten av ansökningsomgångarna inom det årliga arbetsprogrammet 2012. |
| --- | --- |

—

Distansbedömning prövades på merparten av ansökningsomgångarna inom det årliga arbetsprogrammet 2012.

| — | Modeller och riktlinjer uppdaterades och användes kontinuerligt. |
| --- | --- |

—

Modeller och riktlinjer uppdaterades och användes kontinuerligt.

| — | Förteckningar när det gäller tolkningar av bestämmelser i kommissionens beslut och av upphandlingsärenden uppdaterades. |
| --- | --- |

—

Förteckningar när det gäller tolkningar av bestämmelser i kommissionens beslut och av upphandlingsärenden uppdaterades.

| — | De interna rutinerna förbättrades och förenklades av arbetsgrupperna för mallar för administrativa utgifter och driftsutgifter. |
| --- | --- |

—

De interna rutinerna förbättrades och förenklades av arbetsgrupperna för mallar för administrativa utgifter och driftsutgifter.

| — | De administrativa förfarandena för antagande av nya beslut samordnades med generaldirektoratet för transport och rörlighet. |
| --- | --- |

—

De administrativa förfarandena för antagande av nya beslut samordnades med generaldirektoratet för transport och rörlighet.

| — | Rapporteringssystemen förenklades genom att några rapporters antal ändrades, man gjorde en fullständig kvalitetskontroll av data och optimerade utnyttjandet av befintliga data i TENtec. På så sätt blev det möjligt att närmare följa upp projekten och förutse genomförandeproblem, vilket i sin tur ledde till kortare reaktionstider och ett optimerat budgetgenomförande. |
| --- | --- |

—

Rapporteringssystemen förenklades genom att några rapporters antal ändrades, man gjorde en fullständig kvalitetskontroll av data och optimerade utnyttjandet av befintliga data i TENtec. På så sätt blev det möjligt att närmare följa upp projekten och förutse genomförandeproblem, vilket i sin tur ledde till kortare reaktionstider och ett optimerat budgetgenomförande.

Kommunikation

| — | Genomförandeorganets webbplats och den utvidgade sektionen med framgångsrika projekt hade tillsammans med webbplatsen för hjälpcentralen för Höghastighetsleder till sjöss över 2 20  000 besökare. Twitterkontot (@tentea_eu) hade över 700 följare. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganets webbplats och den utvidgade sektionen med framgångsrika projekt hade tillsammans med webbplatsen för hjälpcentralen för Höghastighetsleder till sjöss över 2 20  000 besökare. Twitterkontot (@tentea_eu) hade över 700 följare.

| — | Tredje kampanjen om resultat av TEN-T-projekt (TENtastic) med uppdateringar av webbplatsen, twitterinlägg, en broschyr och affischer. |
| --- | --- |

—

Tredje kampanjen om resultat av TEN-T-projekt (TENtastic) med uppdateringar av webbplatsen, twitterinlägg, en broschyr och affischer.

| — | 15 e-nyhetsbrev/uppdateringar till stödmottagare, 140 pressmeddelanden utarbetades och spreds på över 20 språk om ansökningsomgångarna 2012, resultat och nya utvalda projekt, 53 pressmeddelanden om ansökningsomgången 2011 distribuerades. Bland andra publikationer kan två nämnas om genomförandeorganets ”vision” för sitt utvidgade mandat, en broschyr om finansieringstekniska instrument, genomföranderapporten om TEN-T och två broschyrer på över 100 sidor för FAC om utvalda projekt i årliga och fleråriga ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

15 e-nyhetsbrev/uppdateringar till stödmottagare, 140 pressmeddelanden utarbetades och spreds på över 20 språk om ansökningsomgångarna 2012, resultat och nya utvalda projekt, 53 pressmeddelanden om ansökningsomgången 2011 distribuerades. Bland andra publikationer kan två nämnas om genomförandeorganets ”vision” för sitt utvidgade mandat, en broschyr om finansieringstekniska instrument, genomföranderapporten om TEN-T och två broschyrer på över 100 sidor för FAC om utvalda projekt i årliga och fleråriga ansökningsomgångar.

| — | Genomförandeorganet anordnade evenemang som den gemensamma TEN-T-dagen/informationsdagen och utställningen i Tallinn tillsammans med GD Transport och rörlighet, informationsdagen 2013 om den årliga ansökningsomgången, workshoppar om förvaltning av TEN-T-projekt och om offentlig-privata partnerskap/finansieringstekniska instrument och deltog tillsammans med GD Transport och rörlighet i International Transport Forum i Leipzig och i institutionens öppet hus. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet anordnade evenemang som den gemensamma TEN-T-dagen/informationsdagen och utställningen i Tallinn tillsammans med GD Transport och rörlighet, informationsdagen 2013 om den årliga ansökningsomgången, workshoppar om förvaltning av TEN-T-projekt och om offentlig-privata partnerskap/finansieringstekniska instrument och deltog tillsammans med GD Transport och rörlighet i International Transport Forum i Leipzig och i institutionens öppet hus.

| — | Planering och förberedelse av den visuella identiteten för Inea – genomförandeorganet för innovation och transportnät (efterföljare till genomförandeorganet TEN-T); ändring av allt informationsmaterial, webbplatsen, intranät, mallar och skyltar. |
| --- | --- |

—

Planering och förberedelse av den visuella identiteten för Inea – genomförandeorganet för innovation och transportnät (efterföljare till genomförandeorganet TEN-T); ändring av allt informationsmaterial, webbplatsen, intranät, mallar och skyltar.

Samarbete med ansvarigt generaldirektorat

| — | Gemensamma förberedelser inför nästa budgetplan, bl.a. stöd till slutförandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och de nya TEN-T-riktlinjerna, förslag till scenarier för anslagsfördelning och genomförandemetoder och deltagande i utvärderingskommittéerna för valet av konsulter till studier inför TEN-T:s stomnätskorridor. |
| --- | --- |

—

Gemensamma förberedelser inför nästa budgetplan, bl.a. stöd till slutförandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och de nya TEN-T-riktlinjerna, förslag till scenarier för anslagsfördelning och genomförandemetoder och deltagande i utvärderingskommittéerna för valet av konsulter till studier inför TEN-T:s stomnätskorridor.

| — | Gemensamma förberedelser av den sista ansökningsomgången inom TEN-T- programmet 2007–2013 och gemensamma presentationer vid en informationsdag. |
| --- | --- |

—

Gemensamma förberedelser av den sista ansökningsomgången inom TEN-T- programmet 2007–2013 och gemensamma presentationer vid en informationsdag.

| — | Gemensamma bidrag till den årliga programkonferensen – TEN-T-dagarna. Genomförandeorganet för TEN-T ansvarade för utställningen. |
| --- | --- |

—

Gemensamma bidrag till den årliga programkonferensen – TEN-T-dagarna. Genomförandeorganet för TEN-T ansvarade för utställningen.

| — | Gemensamma förberedelser av det interinstitutionella förfarandet för utvidgningen av genomförandeorganets mandat och den nya organisationsstrukturen. |
| --- | --- |

—

Gemensamma förberedelser av det interinstitutionella förfarandet för utvidgningen av genomförandeorganets mandat och den nya organisationsstrukturen.

| — | Deltagande i den efterhandsutvärdering av finansiella instrument som gjordes av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Deltagande i den efterhandsutvärdering av finansiella instrument som gjordes av kommissionen.

| — | Anordnande av en workshop om finansieringstekniska instrument med gemensamma presentationer. |
| --- | --- |

—

Anordnande av en workshop om finansieringstekniska instrument med gemensamma presentationer.

| — | Inhämtning av sakkunskap om analys av statistisk och geografisk information för rapportering och kartografi i samband med TEN-T-program, t.ex. rapporten om genomförande av TEN-T- program som presenterades i Tallinn, 43 rapporter om medlemsstater och om prioriterade projekt. |
| --- | --- |

—

Inhämtning av sakkunskap om analys av statistisk och geografisk information för rapportering och kartografi i samband med TEN-T-program, t.ex. rapporten om genomförande av TEN-T- program som presenterades i Tallinn, 43 rapporter om medlemsstater och om prioriterade projekt.

| — | Gemensamt ledningsmöte en gång i månaden där direktörer, enhetschefer, kommunikationschefer och kontaktpersoner vid genomförandeorganet/generaldirektoratet deltog. |
| --- | --- |

—

Gemensamt ledningsmöte en gång i månaden där direktörer, enhetschefer, kommunikationschefer och kontaktpersoner vid genomförandeorganet/generaldirektoratet deltog.

| — | Direktören deltog i ledningsgruppsmötena vid GD Transport och rörlighet. En enhetschef från det ansvariga direktoratet deltog vid genomförandeorganets ledningsgruppsmöten. |
| --- | --- |

—

Direktören deltog i ledningsgruppsmötena vid GD Transport och rörlighet. En enhetschef från det ansvariga direktoratet deltog vid genomförandeorganets ledningsgruppsmöten.

| — | Sammanträdena med styrkommittén förbereddes. |
| --- | --- |

—

Sammanträdena med styrkommittén förbereddes.

Revisioner

| — | Första året då den fleråriga revisionsstrategi som antogs 2012 genomfördes. |
| --- | --- |

—

Första året då den fleråriga revisionsstrategi som antogs 2012 genomfördes.

| — | 17 revisioner genomfördes, motsvarande 28 % av mellanliggande betalningar och slutbetalningar (penningvärde) under 2012. |
| --- | --- |

—

17 revisioner genomfördes, motsvarande 28 % av mellanliggande betalningar och slutbetalningar (penningvärde) under 2012.

Källa: Bilagan har tillhandahållits av genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| Punkt 11. | Genomförandeorganet gör förhandskontroller av varje avräkning, vilket inkluderar kontroll av att tjänsten verkligen utförts, att de fakturerade beloppen är i nivå med motsvarande belopp för tidigare bokföringsperioder, att faktureringsperioderna är korrekta och att fördelningen skett i enlighet med kontraktet. Vid avvikelser begärs kopior på relevanta fakturor och felaktigt fakturerade tjänster återbetalas. Eftersom vi saknar interna resurser för att administrera och kontrollera de underliggande kontrakten betalar vi en avgift till fastighetsförvaltaren, som utför denna tjänst åt genomförandeorganet. I tjänsten ingår kontroll av de underliggande kontrakten, fakturorna och kvittona. För att ytterligare förbättra kontrollen av redovisningen kommer genomförandeorganet systematiskt att kräva fakturakopior av varje avräkning för stickprovskontroller. |
| --- | --- |

Punkt 11.

Genomförandeorganet gör förhandskontroller av varje avräkning, vilket inkluderar kontroll av att tjänsten verkligen utförts, att de fakturerade beloppen är i nivå med motsvarande belopp för tidigare bokföringsperioder, att faktureringsperioderna är korrekta och att fördelningen skett i enlighet med kontraktet. Vid avvikelser begärs kopior på relevanta fakturor och felaktigt fakturerade tjänster återbetalas. Eftersom vi saknar interna resurser för att administrera och kontrollera de underliggande kontrakten betalar vi en avgift till fastighetsförvaltaren, som utför denna tjänst åt genomförandeorganet. I tjänsten ingår kontroll av de underliggande kontrakten, fakturorna och kvittona. För att ytterligare förbättra kontrollen av redovisningen kommer genomförandeorganet systematiskt att kräva fakturakopior av varje avräkning för stickprovskontroller.

| Punkt 12. | När hyresavtalet för lokalerna förhandlades fram inkluderades mervärdesskatt för alla gemensamma tjänster, eftersom det inte var möjligt att i detta avseende skilja den del av fastigheten som genomförandeorganet hyr från övriga delar av fastigheten.
  I mars 2014 krävde vi tillbaka den mervärdesskatt vi betalat för perioden 2011–2013 till fastighetsförvaltaren, som ställt ut fakturorna och mottagit genomförandeorganets betalningar av mervärdesskatten. I juni 2014 ska totalt 1 13  513 euro ha återbetalats till genomförandeorganet. Denna fordran bokfördes i genomförandeorganets redovisning för 2013.
  Vi begärde av fastighetsförvaltaren att fakturabeloppen skulle vara exklusive mervärdesskatt från och med den 1 januari 2014 – och så förbli för all framtid. |
| --- | --- |

Punkt 12.

När hyresavtalet för lokalerna förhandlades fram inkluderades mervärdesskatt för alla gemensamma tjänster, eftersom det inte var möjligt att i detta avseende skilja den del av fastigheten som genomförandeorganet hyr från övriga delar av fastigheten.

I mars 2014 krävde vi tillbaka den mervärdesskatt vi betalat för perioden 2011–2013 till fastighetsförvaltaren, som ställt ut fakturorna och mottagit genomförandeorganets betalningar av mervärdesskatten. I juni 2014 ska totalt 1 13  513 euro ha återbetalats till genomförandeorganet. Denna fordran bokfördes i genomförandeorganets redovisning för 2013.

Vi begärde av fastighetsförvaltaren att fakturabeloppen skulle vara exklusive mervärdesskatt från och med den 1 januari 2014 – och så förbli för all framtid.

| Punkt 13. | Genomförandeorganet arbetar kontinuerligt för att minska andelen överföringar. Mellan 2012 och 2013 minskade andelen överföringar för avdelning II från 38 procent till 27 procent och den sammantagna andelen överföringar minskade från 14 procent till nio procent. Överföringarna till 2014 förklaras av ett behov av att i förskott ställa ut vissa fakturor kopplade till förberedelserna inför genomförandeorganets nya mandatperiod och minska påfrestningarna som den mycket strama budgeten för 2014 innebär. Sund och effektiv ekonomisk förvaltning är den styrande principen för hur ingångna åtaganden överförs. |
| --- | --- |

Punkt 13.

Genomförandeorganet arbetar kontinuerligt för att minska andelen överföringar. Mellan 2012 och 2013 minskade andelen överföringar för avdelning II från 38 procent till 27 procent och den sammantagna andelen överföringar minskade från 14 procent till nio procent. Överföringarna till 2014 förklaras av ett behov av att i förskott ställa ut vissa fakturor kopplade till förberedelserna inför genomförandeorganets nya mandatperiod och minska påfrestningarna som den mycket strama budgeten för 2014 innebär. Sund och effektiv ekonomisk förvaltning är den styrande principen för hur ingångna åtaganden överförs.

---