# Úřední věstník C 150/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 150 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4928. června 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 150

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4928. června 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii |
| 2006/C 150/1 | Rozpočet 2007 pro Europol | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

2006/C 150/1

Rozpočet 2007 pro Europol

1

| | I   Informace |
| --- | --- |
| | Evropský parlament |
| 2006/C 150/2 | Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni | 9 |
| | Komise |
| 2006/C 150/3 | Směnné kurzy vůči euru | 33 |
| 2006/C 150/4 | Zahájení řízení (Případ č.j. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (
  1
  ) | 34 |
| 2006/C 150/5 | Státní podpora – Česká republika — Státní podpora č. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Režim podpory kombinované dopravy — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  2
  ) | 35 |
| 2006/C 150/6 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 150/7 | Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 — Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 150/8 | Státní podpora – Polsko — Státní podpora č. C 49/2005 (ex N 233/2005) – Podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A. — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 150/9 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  ) | 59 |

I   Informace

Evropský parlament

2006/C 150/2

Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni

9

Komise

2006/C 150/3

Směnné kurzy vůči euru

33

2006/C 150/4

Zahájení řízení (Případ č.j. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (
  1
  )

1

34

2006/C 150/5

Státní podpora – Česká republika — Státní podpora č. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Režim podpory kombinované dopravy — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  2
  )

2

35

2006/C 150/6

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

47

2006/C 150/7

Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 — Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii (
  1
  )

1

48

2006/C 150/8

Státní podpora – Polsko — Státní podpora č. C 49/2005 (ex N 233/2005) – Podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A. — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

51

2006/C 150/9

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  )

1

59

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Evropský parlament |
| 2006/C 150/0 | Výzva k předkládání návrhů (č. VIII-2007/01) — Rozpočtová položka 4020 Příspěvky evropským politickým stranám | 60 |

III   Oznámení

Evropský parlament

2006/C 150/0

Výzva k předkládání návrhů (č. VIII-2007/01) — Rozpočtová položka 4020 Příspěvky evropským politickým stranám

60

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2006/C 150/1 | Oprava výzvy k předkládání návrhů – GŘ EAC č. 33/06 – Poskytnutí grantů na podporu a koordinaci projektů týkajících se rozvoje kreditních systémů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (Úř. věst. C 144, 20.6.2006) | 63 |

Opravy

2006/C 150/1

Oprava výzvy k předkládání návrhů – GŘ EAC č. 33/06 – Poskytnutí grantů na podporu a koordinaci projektů týkajících se rozvoje kreditních systémů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (Úř. věst. C 144, 20.6.2006)

(Úř. věst. C 144, 20.6.2006)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |
| | (2)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

(2)   Text s významem pro EHP

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/1

---

Rozpočet 2007 pro Europol (1)

(2006/C 150/01)

Europol

| Hlava
  Kapitola
  Článek | Popis | Rozpočet 2006 (2)

  (EUR) | Rozpočet 2007
  (EUR) | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PŘÍJMY | | | |
| 10 | Příspěvky | | | |
| 100 | Příspěvky členských států | 51 957 486 | 55 296 814 | Z celkové částky na rok 2007 připadne podle předpokladů 3 030 milionů eur na nedoplatky mezd, případné nabídkové řízení na síť VPN a související souběžný provoz dvou sítí. Nehledě na čl. 38 odst.1 finančního nařízení se tyto částky uvolní pouze na základě jednomyslného usnesení správní rady. |
| 101 | Zůstatek z rozpočtového roku t-2 | 8 247 514 | 9 472 186 | |
| | Kapitola 10 celkem | 60 205 000 | 64 769 000 | |
| 11 | Ostatní příjmy | | | |
| 110 | Úroky | 1 200 000 | 1 000 000 | |
| 111 | Výnosy ze zdanění pracovníků Europolu | 1 945 000 | 2 025 000 | |
| 112 | Různé | 200 000 | 100 000 | |
| | Kapitola 11 celkem | 3 345 000 | 3 125 000 | |
| 12 | Financování od třetích stran | | | |
| 120 | Příspěvek od ECB na šetření týkající se padělků | p.m. | — | |
| 121 | Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran | p.m. | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 321). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| 122 | Jiné financování od třetích stran | — | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 322). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| | Kapitola 12 celkem | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 1 CELKEM | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| 2 | ZAMĚSTNANCI | | | |
| 20 | Mzdové náklady | | | |
| 200 | Zaměstnanci Europolu | 35 650 000 | 39 406 000 | |
| 201 | Místní zaměstnanci | 620 000 | 550 000 | |
| 202 | Úpravy platů | 1 200 000 | 640 000 | Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.
  Viz článek 100 a příloha C. |
| | Kapitola 20 celkem | 37 470 000 | 40 596 000 | |
| 21 | Ostatní mzdové náklady | | | |
| 210 | Nábor | 350 000 | 314 000 | |
| 211 | Školení zaměstnanců Europolu | 550 000 | 525 000 | V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 16 807 eur vyčleněnou na účely školení v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým). |
| | Kapitola 21 celkem | 900 000 | 839 000 | |
| | HLAVA 2 CELKEM | 38 370 000 | 41 435 000 | |
| 3 | OSTATNÍ VÝDAJE | | | |
| 30 | Náklady spojené s činností | | | |
| 300 | Jednání | 960 000 | 870 000 | V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 17 197 eur vyčleněnou v rámci dříve uplatňovaného článku 601 (Další náklady na jednání projektového týmu). |
| 301 | Překlady | 645 000 | 749 000 | |
| 302 | Tisk | 355 000 | 260 000 | |
| 303 | Cesty | 1 330 000 | 1 170 000 | V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 1 791 eur vyčleněnou v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým). |
| 304 | Studie, poradenství (jiné než ve vztahu k informačním a komunikačním technologiím) | 150 000 | 110 000 | |
| 305 | Odborné školení | 65 000 | 85 000 | Tento článek se dříve nazýval „Školení“. Popis byl změněn s cílem vyhnout se záměnám mezi tímto článkem a článkem 211. |
| 306 | Technické vybavení | 40 000 | 10 000 | |
| 307 | Dotace na provoz | 150 000 | 150 000 | |
| | Kapitola 30 celkem | 3 695 000 | 3 404 000 | |
| 31 | Obecná podpora | | | |
| 310 | Stavební náklady | 1 020 000 | 1 100 000 | |
| 311 | Vozidla | 175 000 | 225 000 | |
| 314 | Dokumentace a volně přístupné zdroje | 425 000 | 400 000 | |
| 315 | Dotace | 720 000 | 550 000 | |
| 316 | Ostatní nákupy | 200 000 | 210 000 | |
| 317 | Ostatní provozní náklady | 410 000 | 450 000 | V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 3 410 eur vyčleněnou na další výdaje v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým). |
| 318 | Nová budova | 500 000 | 220 000 | |
| | Kapitola 31 celkem | 3 450 000 | 3 155 000 | |
| 32 | Výdaje financované třetími stranami | | | |
| 320 | Náklady na účet ECB za šetření týkající se padělků | p.m. | — | |
| 321 | Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami | p.m. | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 121). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.
  Tento článek je určen pro výdaje související s projekty financovanými z programů EU. |
| 322 | Výdaje financované ostatními třetími stranami | p.m. | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 122). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| | Kapitola 32 celkem | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 3 CELKEM | 7 145 000 | 6 559 000 | |
| 4 | ORGÁNY A INSTITUCE | | | |
| 40 | Mzdové náklady | | | |
| 400 | Zaměstnanci Europolu | 825 000 | 900 000 | |
| 401 | Místní zaměstnanci | p.m. | p.m. | |
| 402 | Úpravy platů | 30 000 | 15 000 | Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.
  Viz článek 100 a příloha C. |
| | Kapitola 40 celkem | 855 000 | 915 000 | |
| 41 | Ostatní provozní náklady | | | |
| 410 | Správní rada | 1 800 000 | 2 145 000 | |
| 411 | Společný kontrolní orgán | 1 135 000 | 970 000 | Částka na rok 2005 zahrnuje 85 000 eur na „Náklady na opravné prostředky“, které byly v předchozím rozpočtu zahrnuté pod položku „Společný kontrolní orgán“. |
| 412 | Náklady na opravné prostředky | p.m. | p.m. | Z rozpočtů na rok 2004 a 2005 byl vytvořen fond na náklady na opravné prostředky. Částka uložená ve fondu (v současnosti 170 000 eur) je každoročně přezkoumávána. |
| 413 | Finanční kontrolor | 10 000 | 8 000 | |
| 414 | Společný auditorský výbor | 50 000 | 52 000 | |
| 415 | Pracovní skupina policejních velitelů (Police Chiefs Task Force) | 175 000 | 100 000 | |
| | Kapitola 41 celkem | 3 170 000 | 3 275 000 | |
| | HLAVA 4 CELKEM | 4 025 000 | 4 190 000 | |
| 6 | Informační a komunikační technologie (včetně TECS) | | | |
| 62 | Informační a komunikační technologie | | | |
| 620 | Informační technologie | 2 900 000 | 2 900 000 | Dříve článek 312. |
| 621 | Komunikační technologie | 4 810 000 | 7 735 000 | Dříve článek 313. Tato částka zahrnuje 2 375 000 eur vyčleněných na nabídkové řízení na novou síť VPN. Viz článek 100 a příloha C. |
| 622 | Poradenství | 3 130 000 | 1 970 000 | Dříve článek 602. |
| 623 | Systémy analýzy a propojení, indexové a bezpečnostní systémy | 3 050 000 | 3 005 000 | Dříve článek 610. |
| 624 | Informační systém | 120 000 | 100 000 | Dříve článek 611. |
| | Kapitola 62 celkem | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | HLAVA 6 CELKEM | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | PŘÍJMY CELKEM, ČÁST A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | VÝDAJE CELKEM, ČÁST A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | ZŮSTATEK | — | — | |

Hlava

Kapitola

Článek

Popis

Rozpočet 2006 (2)

(EUR)

Rozpočet 2007

(EUR)

Poznámky

1

PŘÍJMY

10

Příspěvky

100

Příspěvky členských států

51 957 486

55 296 814

Z celkové částky na rok 2007 připadne podle předpokladů 3 030 milionů eur na nedoplatky mezd, případné nabídkové řízení na síť VPN a související souběžný provoz dvou sítí. Nehledě na čl. 38 odst.1 finančního nařízení se tyto částky uvolní pouze na základě jednomyslného usnesení správní rady.

101

Zůstatek z rozpočtového roku t-2

8 247 514

9 472 186

Kapitola 10 celkem

60 205 000

64 769 000

11

Ostatní příjmy

110

Úroky

1 200 000

1 000 000

111

Výnosy ze zdanění pracovníků Europolu

1 945 000

2 025 000

112

Různé

200 000

100 000

Kapitola 11 celkem

3 345 000

3 125 000

12

Financování od třetích stran

120

Příspěvek od ECB na šetření týkající se padělků

p.m.

—

121

Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran

p.m.

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 321). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

122

Jiné financování od třetích stran

—

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 322). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

Kapitola 12 celkem

p.m.

p.m.

HLAVA 1 CELKEM

63 550 000

67 894 000

2

ZAMĚSTNANCI

20

Mzdové náklady

200

Zaměstnanci Europolu

35 650 000

39 406 000

201

Místní zaměstnanci

620 000

550 000

202

Úpravy platů

1 200 000

640 000

Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.

Viz článek 100 a příloha C.

Kapitola 20 celkem

37 470 000

40 596 000

21

Ostatní mzdové náklady

210

Nábor

350 000

314 000

211

Školení zaměstnanců Europolu

550 000

525 000

V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 16 807 eur vyčleněnou na účely školení v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým).

Kapitola 21 celkem

900 000

839 000

HLAVA 2 CELKEM

38 370 000

41 435 000

3

OSTATNÍ VÝDAJE

30

Náklady spojené s činností

300

Jednání

960 000

870 000

V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 17 197 eur vyčleněnou v rámci dříve uplatňovaného článku 601 (Další náklady na jednání projektového týmu).

301

Překlady

645 000

749 000

302

Tisk

355 000

260 000

303

Cesty

1 330 000

1 170 000

V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 1 791 eur vyčleněnou v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým).

304

Studie, poradenství (jiné než ve vztahu k informačním a komunikačním technologiím)

150 000

110 000

305

Odborné školení

65 000

85 000

Tento článek se dříve nazýval „Školení“. Popis byl změněn s cílem vyhnout se záměnám mezi tímto článkem a článkem 211.

306

Technické vybavení

40 000

10 000

307

Dotace na provoz

150 000

150 000

Kapitola 30 celkem

3 695 000

3 404 000

31

Obecná podpora

310

Stavební náklady

1 020 000

1 100 000

311

Vozidla

175 000

225 000

314

Dokumentace a volně přístupné zdroje

425 000

400 000

315

Dotace

720 000

550 000

316

Ostatní nákupy

200 000

210 000

317

Ostatní provozní náklady

410 000

450 000

V důsledku změny struktury rozpočtu v roce 2006 zahrnuje tento článek pro rok 2005 také částku 3 410 eur vyčleněnou na další výdaje v rámci dříve uplatňovaného článku 603 (Další náklady na projektový tým).

318

Nová budova

500 000

220 000

Kapitola 31 celkem

3 450 000

3 155 000

32

Výdaje financované třetími stranami

320

Náklady na účet ECB za šetření týkající se padělků

p.m.

—

321

Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami

p.m.

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 121). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

Tento článek je určen pro výdaje související s projekty financovanými z programů EU.

322

Výdaje financované ostatními třetími stranami

p.m.

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 122). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

Kapitola 32 celkem

p.m.

p.m.

HLAVA 3 CELKEM

7 145 000

6 559 000

4

ORGÁNY A INSTITUCE

40

Mzdové náklady

400

Zaměstnanci Europolu

825 000

900 000

401

Místní zaměstnanci

p.m.

p.m.

402

Úpravy platů

30 000

15 000

Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.

Viz článek 100 a příloha C.

Kapitola 40 celkem

855 000

915 000

41

Ostatní provozní náklady

410

Správní rada

1 800 000

2 145 000

411

Společný kontrolní orgán

1 135 000

970 000

Částka na rok 2005 zahrnuje 85 000 eur na „Náklady na opravné prostředky“, které byly v předchozím rozpočtu zahrnuté pod položku „Společný kontrolní orgán“.

412

Náklady na opravné prostředky

p.m.

p.m.

Z rozpočtů na rok 2004 a 2005 byl vytvořen fond na náklady na opravné prostředky. Částka uložená ve fondu (v současnosti 170 000 eur) je každoročně přezkoumávána.

413

Finanční kontrolor

10 000

8 000

414

Společný auditorský výbor

50 000

52 000

415

Pracovní skupina policejních velitelů (Police Chiefs Task Force)

175 000

100 000

Kapitola 41 celkem

3 170 000

3 275 000

HLAVA 4 CELKEM

4 025 000

4 190 000

6

Informační a komunikační technologie (včetně TECS)

62

Informační a komunikační technologie

620

Informační technologie

2 900 000

2 900 000

Dříve článek 312.

621

Komunikační technologie

4 810 000

7 735 000

Dříve článek 313. Tato částka zahrnuje 2 375 000 eur vyčleněných na nabídkové řízení na novou síť VPN. Viz článek 100 a příloha C.

622

Poradenství

3 130 000

1 970 000

Dříve článek 602.

623

Systémy analýzy a propojení, indexové a bezpečnostní systémy

3 050 000

3 005 000

Dříve článek 610.

624

Informační systém

120 000

100 000

Dříve článek 611.

Kapitola 62 celkem

14 010 000

15 710 000

HLAVA 6 CELKEM

14 010 000

15 710 000

PŘÍJMY CELKEM, ČÁST A

63 550 000

67 894 000

VÝDAJE CELKEM, ČÁST A

63 550 000

67 894 000

ZŮSTATEK

—

—

Hostitelský stát

| Hlava
  Kapitola
  Článek | Popis | Rozpočet 2006
  (EUR) | Rozpočet 2007
  (EUR) | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT | | | |
| 70 | Příspěvky | | | |
| 700 | Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost | 2 139 109 | 2 242 742 | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz kapitola 80). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. |
| 701 | Příspěvek hostitelského státu, budovy | p.m. | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 810). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. |
| 702 | Zůstatek z rozpočtového roku t-2 | 247 891 | 217 258 | |
| | Kapitola 70 celkem | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 71 | Ostatní příjmy | | | |
| 711 | Různé | p.m. | p.m. | |
| | Kapitola 71 celkem | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 7 CELKEM | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 8 | VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT | | | |
| 80 | Bezpečnost | | | |
| 800 | Výdaje na bezpečnost | 2 387 000 | 2 460 000 | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 700). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. |
| | Kapitola 80 celkem | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 81 | Stavební náklady | | | |
| 810 | Stavební náklady, hostitelský stát | p.m. | p.m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 701). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. |
| | Kapitola 81 celkem | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 8 CELKEM | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | VÝDAJE CELKEM, ČÁST C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | ZŮSTATEK, ČÁST C | — | — | |
| Poznámka: V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky za rok 2005 lišit od součtu jednotlivých položek. |

Hlava

Kapitola

Článek

Popis

Rozpočet 2006

(EUR)

Rozpočet 2007

(EUR)

Poznámky

7

PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT

70

Příspěvky

700

Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost

2 139 109

2 242 742

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz kapitola 80). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti.

701

Příspěvek hostitelského státu, budovy

p.m.

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 810). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti.

702

Zůstatek z rozpočtového roku t-2

247 891

217 258

Kapitola 70 celkem

2 387 000

2 460 000

71

Ostatní příjmy

711

Různé

p.m.

p.m.

Kapitola 71 celkem

p.m.

p.m.

HLAVA 7 CELKEM

2 387 000

2 460 000

8

VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT

80

Bezpečnost

800

Výdaje na bezpečnost

2 387 000

2 460 000

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 700). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti.

Kapitola 80 celkem

2 387 000

2 460 000

81

Stavební náklady

810

Stavební náklady, hostitelský stát

p.m.

p.m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 701). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti.

Kapitola 81 celkem

p.m.

p.m.

HLAVA 8 CELKEM

2 387 000

2 460 000

PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C

2 387 000

2 460 000

VÝDAJE CELKEM, ČÁST C

2 387 000

2 460 000

ZŮSTATEK, ČÁST C

—

—

Poznámka: V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky za rok 2005 lišit od součtu jednotlivých položek.

---

(1)  Schváleno Radou dne 12. června 2006.

(2)  Částky uváděné pro rok 2006 zohledňují převod finančních prostředků (spis č. 2220-103) a návrh opravného rozpočtu pro hostitelský stát (spis č. 2210-197) schválené správní radou na jejím zasedání v listopadu 2005.

---

PŘÍLOHA A

Návrh plánu pracovních míst na rok 2007

Hlava 2, Europol

| Platová třída | Rozpočet 2006 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | 1 |
| 2 | 3 | — | 3 |
| 3 | 3 | — | 3 |
| 4 | 17 | 1 | 18 |
| 5 | 60 | 3 | 63 |
| 6 | 70 | 4 | 74 |
| 7 | 100 | 5 | 105 |
| 8 | 79 | 2 | 81 |
| 9 | 43 | 1 | 44 |
| 10 | — | — | — |
| 11 (1) | 1 | — | 1 |
| 12 (1) | 5 | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — |
| Celkem | 382 | 16 | 398 |

Platová třída

Rozpočet 2006

Nová pracovní místa

Rozpočet 2007

1

1

—

1

2

3

—

3

3

3

—

3

4

17

1

18

5

60

3

63

6

70

4

74

7

100

5

105

8

79

2

81

9

43

1

44

10

—

—

—

11 (1)

1

—

1

12 (1)

5

—

5

13 (1)

—

—

—

Celkem

382

16

398

Hlava 4, Orgány a instituce

| Platová třída | Rozpočet 2006 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — |
| 2 | — | — | — |
| 3 | — | — | — |
| 4 | 2 | — | 2 |
| 5 | 2 | — | 2 |
| 6 | — | — | — |
| 7 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | 2 | — | 2 |
| 9 | — | — | — |
| 10 | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — |
| Celkem | 7 | 1 | 8 |

Platová třída

Rozpočet 2006

Nová pracovní místa

Rozpočet 2007

1

—

—

—

2

—

—

—

3

—

—

—

4

2

—

2

5

2

—

2

6

—

—

—

7

1

1

2

8

2

—

2

9

—

—

—

10

—

—

—

11 (2)

—

—

—

12 (2)

—

—

—

13 (2)

—

—

—

Celkem

7

1

8

Celkem

| Platová třída | Rozpočet 2006 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Celkem | 389 | 17 | 406 |

Platová třída

Rozpočet 2006

Nová pracovní místa

Rozpočet 2007

Celkem

389

17

406

---

(1)  Pracovní místa v těchto platových třídách budou obsazené místními zaměstnanci do té míry, do jaké to vyžaduje služební řád.

(2)  Pracovní místa v těchto platových třídách budou obsazené místními zaměstnanci do té míry, do jaké to vyžaduje služební řád.

---

PŘÍLOHA B

Příspěvky členských států

Rozpočet 2007

| | Hrubý národní důchod 2005 | Podíl hrubého národního důchodu v roce 2005 mezi 25 členskými státy | Zůstatek 2005 | Podíl hrubého národního důchodu v roce 2005 mezi 27 členskými státy | Příspěvky před úpravou 2005 | Příspěvky po úpravě 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v milionech eur | v eurech | v eurech | v eurech | v eurech | v eurech |
| a | b = a/10 584 037 | c = b × 9 472 186 | d = a/10 681 753 | e = d × 64 769 000 | f = e - c |
| Rakousko | 237 465 | 2,24 % | 212 519 | 2,22 % | 1 439 873 | 1 227 354 |
| Belgie | 2 227 939 | 21,05 % | 1 993 895 | 20,86 % | 13 509 148 | 11 515 254 |
| Kypr | 294 174 | 2,78 % | 263 271 | 2,75 % | 1 783 726 | 1 520 456 |
| Česká republika | 12 829 | 0,12 % | 11 481 | 0,12 % | 77 788 | 66 307 |
| Dánsko | 201 500 | 1,90 % | 180 333 | 1,89 % | 1 221 799 | 1 041 467 |
| Estonsko | 835 859 | 7,90 % | 748 052 | 7,83 % | 5 068 246 | 4 320 194 |
| Finsko | 8 466 | 0,08 % | 7 577 | 0,08 % | 51 336 | 43 759 |
| Francie | 153 201 | 1,45 % | 137 107 | 1,43 % | 928 934 | 791 827 |
| Německo | 1 674 679 | 15,82 % | 1 498 754 | 15,68 % | 10 154 446 | 8 655 692 |
| Řecko | 175 915 | 1,66 % | 157 435 | 1,65 % | 1 066 664 | 909 229 |
| Maďarsko | 83 277 | 0,79 % | 74 529 | 0,78 % | 504 953 | 430 424 |
| Irsko | 125 838 | 1,19 % | 112 619 | 1,18 % | 763 021 | 650 402 |
| Itálie | 1 387 559 | 13,11 % | 1 241 796 | 12,99 % | 8 413 489 | 7 171 693 |
| Lotyšsko | 10 690 | 0,10 % | 9 567 | 0,10 % | 64 818 | 55 251 |
| Litva | 18 654 | 0,18 % | 16 694 | 0,17 % | 113 107 | 96 413 |
| Lucembursko | 23 406 | 0,22 % | 20 947 | 0,22 % | 141 923 | 120 975 |
| Malta | 4 620 | 0,04 % | 4 134 | 0,04 % | 28 012 | 23 878 |
| Nizozemsko | 470 129 | 4,44 % | 420 742 | 4,40 % | 2 850 633 | 2 429 891 |
| Polsko | 193 298 | 1,83 % | 172 992 | 1,81 % | 1 172 065 | 999 073 |
| Portugalsko | 137 655 | 1,30 % | 123 194 | 1,29 % | 834 674 | 711 479 |
| Slovenská republika | 34 686 | 0,33 % | 31 042 | 0,32 % | 210 318 | 179 276 |
| Slovinsko | 27 135 | 0,26 % | 24 285 | 0,25 % | 164 536 | 140 251 |
| Španělsko | 286 576 | 2,71 % | 256 472 | 2,68 % | 1 737 661 | 1 481 189 |
| Švédsko | 82 831 | 0,78 % | 74 129 | 0,78 % | 502 246 | 428 117 |
| Spojené království | 1 875 657 | 17,72 % | 1 678 620 | 17,56 % | 11 373 081 | 9 694 461 |
| Dílčí součet | 10 584 037 | 100,00 % | 9 472 186 | 99,09 % | 64 176 497 | 54 704 311 |
| Bulharsko | 21 291 | 0,00 % | — | 0,20 % | 129 098 | 129 098 |
| Rumunsko | 76 425 | 0,00 % | — | 0,72 % | 463 404 | 463 404 |
| Celkem | 10 681 753 | 100,00 % | 9 472 186 | 100,00 % | 64 769 000 | 55 296 814 |
| | | | | | Zůstatek 2005 | 9 472 186 |
| | | | | | Ostatní příjmy | 3 125 000 |
| | | | | | Příjmy celkem | 67 894 000 |
| Poznámky: Pokud jde o rozdíl mezi příspěvkem uhrazeným za rok 2005 a příspěvkem nutným pro financování skutečných výdajů v roce 2005, jsou čísla týkající se příspěvků na rok 2007 spíše informativní a v souladu s čl. 40 odst. 2 finančního nařízení budou korigována. K těmto opravám dojde v okamžiku uvolnění příspěvků na rok 2007 (před 1. prosincem 2006).
  Číselné údaje týkající se hrubého národního důchodu Bulharska jsou údaje, který poskytl odbor Evropské komise pro rozpočet (a které zveřejnilo generální ředitelství pro hospodářské a finanční věci na jarním zasedání rady ve složení pro hospodářství a finance v roce 2004). V případě Rumunska se jedná o údaje zveřejněné na podzimním zasedání rady ve složení pro hospodářství a finance v roce 2005. Pokud Rumunsko a Bulharsko nepřijmou k 1. lednu 2007 Úmluvu o Europolu, bude se postupovat v souladu s přílohou 2 spisu č. 2210-162r3 (příloha vysvětlivek k rozpočtu na rok 2005, v níž je popsán postup nakládání s příspěvky přistupujících států).
  V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky lišit od součtu jednotlivých položek. |

Hrubý národní důchod 2005

Podíl hrubého národního důchodu v roce 2005 mezi 25 členskými státy

Zůstatek 2005

Podíl hrubého národního důchodu v roce 2005 mezi 27 členskými státy

Příspěvky před úpravou 2005

Příspěvky po úpravě 2005

v milionech eur

v eurech

v eurech

v eurech

v eurech

v eurech

a

b = a/10 584 037

c = b × 9 472 186

d = a/10 681 753

e = d × 64 769 000

f = e - c

Rakousko

237 465

2,24 %

212 519

2,22 %

1 439 873

1 227 354

Belgie

2 227 939

21,05 %

1 993 895

20,86 %

13 509 148

11 515 254

Kypr

294 174

2,78 %

263 271

2,75 %

1 783 726

1 520 456

Česká republika

12 829

0,12 %

11 481

0,12 %

77 788

66 307

Dánsko

201 500

1,90 %

180 333

1,89 %

1 221 799

1 041 467

Estonsko

835 859

7,90 %

748 052

7,83 %

5 068 246

4 320 194

Finsko

8 466

0,08 %

7 577

0,08 %

51 336

43 759

Francie

153 201

1,45 %

137 107

1,43 %

928 934

791 827

Německo

1 674 679

15,82 %

1 498 754

15,68 %

10 154 446

8 655 692

Řecko

175 915

1,66 %

157 435

1,65 %

1 066 664

909 229

Maďarsko

83 277

0,79 %

74 529

0,78 %

504 953

430 424

Irsko

125 838

1,19 %

112 619

1,18 %

763 021

650 402

Itálie

1 387 559

13,11 %

1 241 796

12,99 %

8 413 489

7 171 693

Lotyšsko

10 690

0,10 %

9 567

0,10 %

64 818

55 251

Litva

18 654

0,18 %

16 694

0,17 %

113 107

96 413

Lucembursko

23 406

0,22 %

20 947

0,22 %

141 923

120 975

Malta

4 620

0,04 %

4 134

0,04 %

28 012

23 878

Nizozemsko

470 129

4,44 %

420 742

4,40 %

2 850 633

2 429 891

Polsko

193 298

1,83 %

172 992

1,81 %

1 172 065

999 073

Portugalsko

137 655

1,30 %

123 194

1,29 %

834 674

711 479

Slovenská republika

34 686

0,33 %

31 042

0,32 %

210 318

179 276

Slovinsko

27 135

0,26 %

24 285

0,25 %

164 536

140 251

Španělsko

286 576

2,71 %

256 472

2,68 %

1 737 661

1 481 189

Švédsko

82 831

0,78 %

74 129

0,78 %

502 246

428 117

Spojené království

1 875 657

17,72 %

1 678 620

17,56 %

11 373 081

9 694 461

Dílčí součet

10 584 037

100,00 %

9 472 186

99,09 %

64 176 497

54 704 311

Bulharsko

21 291

0,00 %

—

0,20 %

129 098

129 098

Rumunsko

76 425

0,00 %

—

0,72 %

463 404

463 404

Celkem

10 681 753

100,00 %

9 472 186

100,00 %

64 769 000

55 296 814

Zůstatek 2005

9 472 186

Ostatní příjmy

3 125 000

Příjmy celkem

67 894 000

Poznámky: Pokud jde o rozdíl mezi příspěvkem uhrazeným za rok 2005 a příspěvkem nutným pro financování skutečných výdajů v roce 2005, jsou čísla týkající se příspěvků na rok 2007 spíše informativní a v souladu s čl. 40 odst. 2 finančního nařízení budou korigována. K těmto opravám dojde v okamžiku uvolnění příspěvků na rok 2007 (před 1. prosincem 2006).

Číselné údaje týkající se hrubého národního důchodu Bulharska jsou údaje, který poskytl odbor Evropské komise pro rozpočet (a které zveřejnilo generální ředitelství pro hospodářské a finanční věci na jarním zasedání rady ve složení pro hospodářství a finance v roce 2004). V případě Rumunska se jedná o údaje zveřejněné na podzimním zasedání rady ve složení pro hospodářství a finance v roce 2005. Pokud Rumunsko a Bulharsko nepřijmou k 1. lednu 2007 Úmluvu o Europolu, bude se postupovat v souladu s přílohou 2 spisu č. 2210-162r3 (příloha vysvětlivek k rozpočtu na rok 2005, v níž je popsán postup nakládání s příspěvky přistupujících států).

V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky lišit od součtu jednotlivých položek.

---

PŘÍLOHA C

Údaje o částkách, k jejichž uvolnění je zapotřebí jednomyslného schválení správní rady

| | Článek 202 | Článek 621 | Článek 402 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedoplatky mezd | 640 000 | — | 15 000 | 655 000 |
| Náklady na síť VPN | — | 2 375 000 | — | 2 375 000 |
| Celkem | 640 000 | 2 375 000 | 15 000 | 3 030 000 |

Článek 202

Článek 621

Článek 402

Celkem

Nedoplatky mezd

640 000

—

15 000

655 000

Náklady na síť VPN

—

2 375 000

—

2 375 000

Celkem

640 000

2 375 000

15 000

3 030 000

---

I Informace

Evropský parlament

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/9

---

ROZHODNUTÍ PŘEDSEDNICTVA EVROPSKÉHO PARLAMENTU

ze dne 29. března 2004 (1),

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni

(2006/C 150/02)

PŘEDSEDNICTVO,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 191 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (2),

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „nařízení o prováděcích pravidlech“), a nařízení Komise (ES) č. 643/2005 ze dne 27. dubna 2005, kterým se ruší nařízení Komise (ES) č. 2909/2000 o účetní správě nefinančních stálých aktiv Evropských společenství (5),

s ohledem na čl. 22 odst. 10 jednacího řádu Parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | je třeba stanovit postupy pro poskytování a správu grantů určených jako příspěvek k financování politických stran na evropské úrovni; |
| --- | --- |

(1)

je třeba stanovit postupy pro poskytování a správu grantů určených jako příspěvek k financování politických stran na evropské úrovni;

| (2) | finanční podpora politických stran na evropské úrovni je grantem ve smyslu článku 108 a násl. finančního nařízení, |
| --- | --- |

(2)

finanční podpora politických stran na evropské úrovni je grantem ve smyslu článku 108 a násl. finančního nařízení,

ROZHODLO

Článek 1

Předmět

Tato pravidla stanoví prováděcí postupy k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni.

Článek 1a

Pro účely financování politických stran na evropské úrovni přijímá předsednictvo na začátku každého volebního období orientační víceletý finanční rámec, založený na referenční základní částce pro každou stranu a na dodatkové částce podle počtu poslanců EP, kteří jsou členy příslušné strany. Tento rámec bude pro rozpočtový orgán Evropského parlamentu při ročním rozpočtovém procesu základním východiskem, aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vyplývající ze Smlouvy o ES.

Článek 2

Výzva k předkládání návrhů

Evropský parlament zveřejní každý rok před koncem prvního pololetí výzvu k předkládání návrhů na poskytnutí grantů pro financování politických stran na evropské úrovni. Zveřejněný dokument stanoví kritéria a podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství a návrh časového rozvrhu pro postup jejich poskytování.

Článek 3

Žádost o financování

1.   Pro účely použití článku 4 nařízení (ES) č. 2004/2003 předloží strana na evropské úrovni, která chce získat grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, písemnou žádost předsedovi Evropského parlamentu do 15. listopadu, který předchází rozpočtovému roku, pro nějž je grant žádán. Podmínky stanovené v článku 3 nařízení č. 2004/2003 musí být splněny ke dni podání žádosti.

2.   Formulář žádosti je uveden v příloze těchto pravidel (viz příloha 1). Je k dispozici na internetové stránce Parlamentu.

3.   Všechna oznámení podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003 se zasílají předsedovi Evropského parlamentu.

Článek 4

Rozhodnutí o žádosti o financování

1.   Na návrh generálního tajemníka posoudí předsednictvo žádosti o poskytnutí grantu na základě kritérií stanovených v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 2004/2003 a rozhodne, které žádosti splňují podmínky pro financování. Předsednictvo a v průběhu přípravy rozhodnutí předsednictva generální tajemník mohou žadatele vyzvat, aby předložil další doklady nebo poskytl vysvětlení k dokladům přiloženým k žádosti ve lhůtě, kterou stanoví.

2.   Do 15. února rozpočtového roku, pro nějž je grant žádán, vypracuje předsednictvo seznam příjemců a výši poskytnutých grantů. Není-li žádost o grant schválena, uvede předsednictvo v témže rozhodnutí důvody zamítnutí žádosti, zejména z hlediska kritérií stanovených v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 2004/2003.

Předsednictvo rozhodne na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1. Zohlední všechny změny, které nastaly v situaci žadatele po předložení žádosti, na základě oznámení, která obdrží podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003, a změn, které jsou obecně známy.

Pokud budou referenční částky z důvodu zvýšení počtu stran žádajících o financování nebo počtu poslanců EP, kteří vstoupili do strany, která žádá o grant, odlišné od částek stanovených v článku 1a, informuje o tom generální tajemník neprodleně předsednictvo, které může vyzvat předsedu, aby předložil příslušnému výboru návrh na úpravu výše prostředků, které jsou k dispozici.

3.   Předseda písemně informuje žadatele o rozhodnutích týkajících se jejich žádostí. V případě, že byla žádost schválena, musí být k oznámení připojen jako příloha návrh dohody o poskytnutí grantu, kterou má příjemce grantu podepsat. V případě, že žádost nebyla schválena, musí oznámení obsahovat důvody zamítnutí uvedené předsednictvem. Žadatelé, jejichž žádost předsednictvo zamítlo, se o této skutečnosti vyrozumí do 15 kalendářních dnů od oznámení rozhodnutí o poskytnutí grantu příjemcům.

Článek 5

Dohoda o poskytnutí grantu

Grant poskytnutý politické straně na evropské úrovni je předmětem písemné dohody uzavřené mezi Evropským parlamentem, zastupovaným předsedou nebo osobou jím pověřenou, a příjemcem grantu. Znění dohody o poskytnutí grantu je uvedeno v příloze těchto pravidel (viz příloha 2). Dohoda musí být řádně uzavřena a podepsána oběma stranami do 30 dnů od rozhodnutí předsednictva uvedeného v článku 4. Poté nesmí být znění dohody o poskytnutí grantu měněno.

Článek 6

Platby

1.   Pokud předsednictvo nerozhodne jinak, vyplácejí se granty politickým stranám na evropské úrovni formou předběžného financování v podobě jedné platby ve výši 80 % maximální částky uvedené v článku I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu, která bude provedena do 15 dnů po podpisu dohody.

2.   Zůstatek se vyplácí po skončení období trvání nároku na financování z prostředků Společenství na základě výdajů, které příjemce skutečně vynaložil při plnění programu činnosti. Jestliže celková částka předchozích plateb překročí částku stanovenou pro konečnou výši grantu, požádá Evropský parlament o vrácení neoprávněně vyplacených částek.

3.   Před 15. květnem a nejpozději do 30. června po skončení rozpočtového roku předloží příjemce tyto doklady, aby mohl Parlament vyplatit zůstatek grantu:

| — | závěrečnou zprávu o plnění programu činnosti, |
| --- | --- |

—

závěrečnou zprávu o plnění programu činnosti,

| — | závěrečné vyúčtování skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat, na základě skladby předběžného rozpočtu, |
| --- | --- |

—

závěrečné vyúčtování skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat, na základě skladby předběžného rozpočtu,

| — | souhrnný přehled příjmů a výdajů podle účtů příjemce za období platnosti dohody o poskytnutí grantu, |
| --- | --- |

—

souhrnný přehled příjmů a výdajů podle účtů příjemce za období platnosti dohody o poskytnutí grantu,

| — | zprávu o externím auditu účtů příjemce provedené nezávislým subjektem nebo odborníkem oprávněnými podle vnitrostátních právních předpisů provádět audit účetnictví. |
| --- | --- |

—

zprávu o externím auditu účtů příjemce provedené nezávislým subjektem nebo odborníkem oprávněnými podle vnitrostátních právních předpisů provádět audit účetnictví.

4.   Účelem externího auditu je potvrdit, že finanční doklady předložené příjemcem Parlamentu jsou v souladu s finančními podmínkami dohody o poskytnutí grantu, že uvedené výdaje skutečně vznikly, že výkaz příjmů je úplný a že byly splněny povinnosti vyplývající z článků 6, 7, 8 a čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 2004/2003.

5.   Do dvou měsíců od obdržení dokladů uvedených v odstavci 3 schválí předsednictvo na základě návrhu generálního tajemníka závěrečnou zprávu o plnění programu činnosti a závěrečné vyúčtování.

Předsednictvo může vyzvat příjemce, aby dodal podklady nebo další informace, které považuje za nezbytné pro schválení zprávy a závěrečného vyúčtování. Příjemce předloží příslušné doklady do 15 dnů.

Po vyslechnutí zástupců dotyčné politické strany může předsednictvo odmítnout závěrečnou zprávu a závěrečné vyúčtování a požadovat předložení nové zprávy a nového vyúčtování. Příjemce předloží novou zprávu a nové vyúčtování do 15 dnů.

Pokud Parlament neodpoví písemně během výše uvedených dvou měsíců, považují se závěrečná zpráva a závěrečné vyúčtování za schválené.

6.   Příjemce sdělí Parlamentu výši úroků nebo rovnocenných plnění plynoucích z prostředků získaných od Parlamentu v rámci předběžného financování. Toto oznámení musí být zasláno spolu s žádostí o vyplacení zůstatku, kterým je postup předběžného financování uzavřen. Inkasní příkaz k vrácení úroku příjemcem vystaví generální tajemník nebo osoba jím pověřená.

Článek 7

Stanovení konečné výše grantu

1.   Bez ohledu na dodatečně získané informace z kontrol a auditů a po vyslechnutí zástupců politické strany, která žádost podala, rozhodne předsednictvo o konečné výši grantu, která bude příjemcům poskytnuta na základě dokladů uvedených v čl. 6 odst. 4 a schválených předsednictvem.

2.   Celková částka vyplacená příjemci Parlamentem nesmí v žádném případě překročit:

| — | maximální výši grantu stanovenou v čl. I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu, |
| --- | --- |

—

maximální výši grantu stanovenou v čl. I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu,

| — | 75 % skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat. |
| --- | --- |

—

75 % skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat.

3.   Grant nesmí překročit částku nutnou k vyrovnání příjmů a výdajů, které lze grantem financovat, operačního rozpočtu příjemce, který program činnosti plnil, a za žádných okolností nesmí příjemci vytvářet zisk ve smyslu článku 165 nařízení o prováděcích pravidlech. Jakýkoli přebytek je důvodem k odpovídajícímu snížení výše grantu.

4.   Na základě takto stanovené konečné výše grantu a souhrnné částky všech dříve provedených plateb podle dohody o poskytnutí grantu stanoví předsednictvo výši zůstatku, který má být vyplacen a rovnající se částce, která dosud nebyla příjemci uhrazena. Jestliže souhrnná částka dříve provedených plateb překročí konečnou výši grantu, vydá generální tajemník nebo osoba jím pověřená inkasní příkaz k vrácení přeplatku.

Článek 8

Pozastavení a snížení grantu

Na návrh generálního tajemníka pozastaví předsednictvo platby nebo sníží grant, popřípadě vypoví dohodu o poskytnutí grantu, a může požadovat vrácení příslušných částek:

| a) | v případě, že byl grant použit k úhradě výdajů, které nejsou v souladu s nařízením (ES) č. 2004/2003; |
| --- | --- |

a)

v případě, že byl grant použit k úhradě výdajů, které nejsou v souladu s nařízením (ES) č. 2004/2003;

| b) | v případě neoznámení podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003; |
| --- | --- |

b)

v případě neoznámení podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003;

| c) | v případě nesplnění podmínek a povinností uvedených v článcích 3 a 6 nařízení (ES) č. 2004/2003; |
| --- | --- |

c)

v případě nesplnění podmínek a povinností uvedených v článcích 3 a 6 nařízení (ES) č. 2004/2003;

| d) | pokud nastane jedna ze situací uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení. |
| --- | --- |

d)

pokud nastane jedna ze situací uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení.

Před přijetím rozhodnutí poskytne předsednictvo příjemci možnost vyjádřit se ke zjištěným nesrovnalostem.

Článek 9

Vrácení grantu

1.   Jestliže byly některé částky vyplaceny příjemci neoprávněně nebo jestliže je požadavek na vrácení plateb podle podmínek dohody o poskytnutí grantu oprávněný, musí příjemce uvedené částky Parlamentu uhradit v souladu s uvedenými podmínkami a ve lhůtě stanovené Parlamentem.

2.   Pokud příjemce nezaplatí ve lhůtě stanovené Parlamentem, bude mu Parlament účtovat z těchto částek úroky z prodlení v sazbě stanovené v čl. II.14 odst. 3 dohody o poskytnutí grantu. Úroky z prodlení se vztahují na období mezi stanoveným dnem splatnosti, tento den nepočítaje, a dnem, kdy Parlament skutečně celou dlužnou částku obdrží, včetně tohoto dne.

Článek 10

Kontroly a audity

1.   Pravidelné ověřování podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2004/2003 provádí generální tajemník.

2.   Příjemce poskytne všechny podrobné informace požadované Parlamentem nebo jiným externím subjektem pověřeným Parlamentem, aby Parlament mohl ověřit řádné plnění programu činnosti a podmínek dohody o poskytnutí grantu.

3.   Příjemce musí uchovávat k dispozici Parlamentu všechny originální doklady, zejména účetní, bankovní a daňové doklady, popřípadě v řádně odůvodněných výjimečných případech ověřené kopie originálních dokladů, které se vztahují k dohodě o poskytnutí grantu, po dobu pěti let ode dne úhrady konečného zůstatku podle článku I.4 dohody o poskytnutí grantu.

4.   Příjemce grantu umožní buď přímo zaměstnancům Parlamentu, nebo kterémukoli jinému externímu orgánu, kterého k tomuto účelu Parlament zmocní, provedení kontroly způsobu využití grantu. Tyto kontroly mohou být prováděny v průběhu trvání dohody o poskytnutí grantu až do dne vyplacení zůstatku a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku. Popřípadě mohou být závěry kontrol důvodem k rozhodnutí předsednictva požadovat vrácení vyplacených částek.

5.   Každá dohoda o poskytnutí grantu obsahuje výslovné ustanovení o kontrole politických stran na evropské úrovni, které obdržely grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, prováděné Parlamentem a Účetním dvorem na základě záznamů a na místě.

6.   Podle nařízení (ES) č. 1073/1999 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (6) může kontroly a ověřování na místě provádět také OLAF s ohledem na ochranu finančních zájmů Evropských společenství před podvody a jinými nesrovnalostmi. Popřípadě mohou být závěry kontrol důvodem k rozhodnutí předsednictva požadovat vrácení vyplacených částek.

Článek 11

Technická podpora

1.   Na návrh generálního tajemníka může předsednictvo poskytnout politickým stranám na evropské úrovni technickou podporu v souladu s rozhodnutím předsednictva ze dne 14. března 2000 o používání prostor Evropského parlamentu externími uživateli a všechny další formy technické podpory obsažené v následných pravidlech. Předsednictvo může přenést na generálního tajemníka pravomoc přijímat určitá rozhodnutí týkající se poskytování technické podpory.

2.   Do tří měsíců od skončení každého rozpočtového roku předloží generální tajemník předsednictvu podrobnou zprávu o technické podpoře, kterou Parlament poskytuje politickým stranám na evropské úrovni. Zpráva se poté zveřejní na internetových stránkách Parlamentu.

Článek 12

Zveřejňování

Podrobnosti o všech grantech, které Parlament poskytl politickým stranám na evropské úrovni v průběhu daného rozpočtového roku, se zveřejní na internetových stránkách Parlamentu během prvních šesti měsíců následujícího rozpočtového roku. Tyto údaje obsahují:

| — | název a adresu příjemce, |
| --- | --- |

—

název a adresu příjemce,

| — | účel, pro který byl grant poskytnut, |
| --- | --- |

—

účel, pro který byl grant poskytnut,

| — | výši poskytnuté částky a její podíl na celkovém operačním rozpočtu příjemce. |
| --- | --- |

—

výši poskytnuté částky a její podíl na celkovém operačním rozpočtu příjemce.

Článek 13

Právo na opravný prostředek

Proti rozhodnutím přijatým na základě těchto pravidel lze podat opravný prostředek k Soudnímu dvoru Evropských společenství nebo k Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s podmínkami uvedenými ve Smlouvě.

Článek 14

Přechodná ustanovení pro rozpočtový rok 2004

1.   Den uvedený v čl. 3 odst. 1 těchto pravidel se nahrazuje dnem 23. července 2004 a den uvedený v čl. 4 odst. 2 se nahrazuje dnem 16. září 2004.

2.   Odchylně od čl. 6 odst. 1 těchto pravidel se jednorázová platba předběžného financování ve výši 80 % maximální částky grantu uvedené v čl. I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu vyplácí do 15 dnů po podepsání dohody.

Článek 15

Změna pravidel

Do 30. září 2005 předloží generální tajemník předsednictvu zprávu o provádění těchto pravidel. Tato zpráva bude obsahovat případné návrhy změn těchto pravidel a podmínek financování evropských politických stran stanovených nařízením (ES) č. 2004/2003.

Článek 16

Vstup v platnost

Tato pravidla vstupují v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

---

(1)  Ve znění rozhodnutí předsednictva ze dne 1. února 2006.

(2)  Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 107, 28.4.2005, s. 17

(6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

PŘÍLOHA 1

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA 2

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

Komise

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/33

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

27. června 2006

(2006/C 150/03)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2567 |
| JPY | japonský jen | 146,42 |
| DKK | dánská koruna | 7,4572 |
| GBP | britská libra | 0,69070 |
| SEK | švédská koruna | 9,2313 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5669 |
| ISK | islandská koruna | 95,45 |
| NOK | norská koruna | 7,9435 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5750 |
| CZK | česká koruna | 28,462 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 279,13 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 4,0639 |
| RON | rumunský lei | 3,5972 |
| SIT | slovinský tolar | 239,65 |
| SKK | slovenská koruna | 38,149 |
| TRY | turecká lira | 2,0626 |
| AUD | australský dolar | 1,7170 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4112 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7605 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0847 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0072 |
| KRW | jihokorejský won | 1 204,92 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,1437 |
| CNY | čínský juan | 10,0525 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2565 |
| IDR | indonéská rupie | 11 756,43 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,631 |
| PHP | filipínské peso | 67,202 |
| RUB | ruský rubl | 33,9980 |
| THB | thajský baht | 48,339 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2567

JPY

japonský jen

146,42

DKK

dánská koruna

7,4572

GBP

britská libra

0,69070

SEK

švédská koruna

9,2313

CHF

švýcarský frank

1,5669

ISK

islandská koruna

95,45

NOK

norská koruna

7,9435

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5750

CZK

česká koruna

28,462

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

279,13

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

4,0639

RON

rumunský lei

3,5972

SIT

slovinský tolar

239,65

SKK

slovenská koruna

38,149

TRY

turecká lira

2,0626

AUD

australský dolar

1,7170

CAD

kanadský dolar

1,4112

HKD

hongkongský dolar

9,7605

NZD

novozélandský dolar

2,0847

SGD

singapurský dolar

2,0072

KRW

jihokorejský won

1 204,92

ZAR

jihoafrický rand

9,1437

CNY

čínský juan

10,0525

HRK

chorvatská kuna

7,2565

IDR

indonéská rupie

11 756,43

MYR

malajsijský ringgit

4,631

PHP

filipínské peso

67,202

RUB

ruský rubl

33,9980

THB

thajský baht

48,339

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/34

---

Zahájení řízení

(Případ č.j. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez)

(2006/C 150/04)

(Text s významem pro EHP)

Dne 19. června 2006 Komise rozhodla zahájit řízení ve výše uvedeném případě poté co dospěla k závěru, že oznámené spojení vzbuzuje vážné obavy pokud jde o jeho soulad se společným trhem. Zahájením řízení je otevřena druhá fáze šetření oznámeného spojení. Základem pro rozhodnutí je čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 139/2004.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhovanému spojení.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení, jinak nebudou plně vzaty v úvahu pro účely tohoto řízení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 – 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez, na následující adresu:

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/35

---

STÁTNÍ PODPORA – ČESKÁ REPUBLIKA

Státní podpora č. C 12/2006 (ex N 132/2005)

Režim podpory kombinované dopravy

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 150/05)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 4. dubna 2006, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, oznámila Komise České republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci části výše uvedené podpory/uvedeného opatření.

Komise rozhodla, že nevznese námitky vůči některé jiné podpoře/některému jinému opatření, jak je popsáno v dopise následujícím po tomto shrnutí.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření/podpoře, v souvislosti s nimiž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro energii a dopravu, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A |
| Building/Office DM 28 6/109 |
| B-1049 Brussels |
| Fax č.: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A

Building/Office DM 28 6/109

B-1049 Brussels

Fax č.: (32-2) 296 41 04

Připomínky budou sděleny České republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky režim podpory kombinované dopravy. Podpora byla zaevidována dne 16. března 2005 pod číslem N 132/2005. V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto režimem podpory další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. Dne 14. června 2005 proběhlo odborné jednání s orgány České republiky a útvary Komise. Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

POPIS OPATŘENÍ/PODPORY, V JEJICHŽ SOUVISLOSTI KOMISE ZAHAJUJE ŘÍZENÍ

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé terminálů. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agenturu, pobočku nebo dceřinou společnost v České republice.

Očekávaný rozpočet na období let 2006 – 2010 činí 1 580 milionů CZK (55 702 450 milionů EUR).

Právním základem je návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období let 2006 až 2010.

Cílem režimu podpory je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento režim podpory by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Česká republika zamýšlí uskutečnit tato opatření: podpora výstavby, rozšiřování a modernizace stávajících terminálů kombinované dopravy, podpora na pořízení zařízení pro kombinovanou dopravu a investiční dotace, jakož i podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy.

Pokud jde o podporu na pořízení zařízení pro kombinovanou dopravu a investiční dotace, jedno z oznámených opatření se týká podpory na nákup speciálních železničních vozů pro kombinovanou dopravu. V daném oznámení orgány České republiky uvádějí, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají zvláštní konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, jsou však vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro „nové“ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

Míra podpory bude představovat až 50 % celkových nákladů v rámci podpory na infrastrukturu, 30 % celkových nákladů na pořízení zařízení pro kombinovanou dopravu a na zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ/PODPORY

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované členským státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li uvedená smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu podpory dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) stanoví, že podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic, je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy je tedy k analýze oznámeného režimu podpory vhodným právním základem.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze pro kombinovanou dopravu, a nikoli pro běžnou železniční dopravu. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (1) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala potvrzení o tom, že by toto opatření bylo určené pouze malým a středním podnikům v rámci uvedených procentuálních prahů.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.

ZNĚNÍ DOPISU

„Komise by ráda informovala Českou republiku, že se po prozkoumání informací poskytnutých orgány České republiky ohledně výše uvedené podpory/opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o investiční podporu pro železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě, a nevznést vůči žádné z částí oznámeného opatření námitky.

1.   Postup

| 1. | Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005. |
| --- | --- |

1.

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005.

| 2. | V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. |
| --- | --- |

2.

V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005.

| 3. | Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise. |
| --- | --- |

3.

Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise.

| 4. | Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006. |
| --- | --- |

4.

Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

2.   Popis programu

2.1   Cíl

| 5. | Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

5.

Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Právní základ

| 6. | Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘). |
| --- | --- |

6.

Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘).

2.2   Příjemci podpory

| 7. | Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky.

| 8. | K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice. |
| --- | --- |

8.

K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice.

2.3   Druh a míra podpory

| 9. | Podpora se uskuteční formou nevratných dotací. |
| --- | --- |

9.

Podpora se uskuteční formou nevratných dotací.

Podprogram 1:   Podpora na výstavbu nových, rozšíření a modernizaci stávajících překladišť kombinované dopravy

| 10. | Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům. |
| --- | --- |

10.

Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům.

| 11. | Mezi uznatelné náklady patří:






  — | získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu, |
| --- | --- | --- |

11.

Mezi uznatelné náklady patří:

—

získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu,

| — | opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)], |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)],

| — | pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště, |
| --- | --- |

—

pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště,

| — | mechanismy a technická zařízení pro překládku. |
| --- | --- |

—

mechanismy a technická zařízení pro překládku.

| 12. | Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu. |
| --- | --- |

12.

Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu.

| 13. | Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

13.

Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů.

| 14. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

14.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů.

| 15. | Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

15.

Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

| 16. | Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5). |
| --- | --- |

16.

Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5).

| 17. | V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu. |
| --- | --- |

17.

V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu.

| 18. | Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města. |
| --- | --- |

18.

Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města.

| 19. | Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa. |
| --- | --- |

19.

Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa.

| 20. | Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. |
| --- | --- |

20.

Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí.

Podprogram 2:   Podpora pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu – investiční příspěvky.

Investiční příspěvky slouží k pořízení speciálních zařízení (vybavení), zejména pro inovační technická řešení, která jsou žádoucí pro zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy. Uznatelné investiční náklady jsou uvedeny v příloze 2 návrhu usnesení.

| 21. | Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu: | Uznatelné investiční náklady na pořízení:







  — | speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů, |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu:

Uznatelné investiční náklady na pořízení:

—

speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů,

| — | Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

—

Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů.

| — | Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů. |
| --- | --- |

—

Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

| — | Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace. |
| --- | --- |

—

Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace.

| — | inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy.

| | Uznatelné provozní náklady:







  — | náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy; |
| --- | --- | --- |

Uznatelné provozní náklady:

—

náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy;

| — | pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy; |
| --- | --- |

—

získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy;

| — | informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy.

| 22. | Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

22.

Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu.

Podprogram 3:   Podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy

| 23. | Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb. |
| --- | --- |

23.

Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb.

| 24. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy. |
| --- | --- |

24.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy.

| 25. | Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

25.

Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 26. | K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní. |
| --- | --- |

26.

K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní.

| 27. | Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory. |
| --- | --- |

27.

Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory.

| 28. | Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

28.

Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů.

| 29. | Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo. |
| --- | --- |

29.

Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo.

| 30. | Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku. |
| --- | --- |

30.

Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku.

2.4   Rozpočet a doba trvání

| 31. | Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR). |
| --- | --- |

31.

Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR).

2.5   Postup

| 32. | Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

32.

Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

Žádosti musí splňovat tyto podmínky:

Pro podprogram 1:

| 33. | Důvodová zpráva, členěná na:






  — | popis současného stavu, |
| --- | --- | --- |

33.

Důvodová zpráva, členěná na:

—

popis současného stavu,

| — | zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření,

| — | popis navrhovaných variant, |
| --- | --- |

—

popis navrhovaných variant,

| — | porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách, |
| --- | --- |

—

porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách,

| — | předpokládaný přínos záměru, |
| --- | --- |

—

předpokládaný přínos záměru,

| — | provozní technologii, |
| --- | --- |

—

provozní technologii,

| — | stavebně-technický program, |
| --- | --- |

—

stavebně-technický program,

| — | popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení, |
| --- | --- |

—

popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení,

| — | popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). |
| --- | --- |

—

popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě).

Pro podprogramy 2 a 3:

| 34. | Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní. |
| --- | --- |

34.

Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní.

| 35. | Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby. |
| --- | --- |

35.

Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby.

| 36. | V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu. |
| --- | --- |

36.

V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu.

| 37. | Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru. |
| --- | --- |

37.

Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru.

| 38. | Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy. |
| --- | --- |

38.

Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy.

| 39. | Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví. |
| --- | --- |

39.

Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví.

2.6   Hodnocení záměru

| 40. | V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce. |
| --- | --- |

40.

V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce.

| 41. | Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku. |
| --- | --- |

41.

Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku.

| 42. | Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace. |
| --- | --- |

42.

Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace.

| 43. | Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu. |
| --- | --- |

43.

Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu.

| 44. | Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena. |
| --- | --- |

44.

Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena.

| 45. | Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘. |
| --- | --- |

45.

Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘.

2.7   Kontrolní opatření

| 46. | Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje. |
| --- | --- |

46.

Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje.

| 47. | Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci. |
| --- | --- |

47.

Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci.

| 48. | Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta. |
| --- | --- |

48.

Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta.

| 49. | V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb. |
| --- | --- |

49.

V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb.

| 50. | Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.). |
| --- | --- |

50.

Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.).

| 51. | Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti. |
| --- | --- |

51.

Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti.

2.9   Kumulace

| 52. | Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi. |
| --- | --- |

52.

Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi.

3.   Posouzení režimu podpory

| 53. | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. |
| --- | --- |

53.

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají.

| 54. | Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství. |
| --- | --- |

54.

Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství.

| 55. | V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení. |
| --- | --- |

55.

V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení.

| 56. | Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

56.

Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| 57. | S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech. |
| --- | --- |

57.

S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

3.1   Výjimka pro opatření podpory

| 58. | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

58.

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| 59. | Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. |
| --- | --- |

59.

Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.

| 60. | O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy. |
| --- | --- |

60.

O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy.

| 61. | Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami. |
| --- | --- |

61.

Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami.

| 62. | Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby. |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby.

| 63. | Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost. |
| --- | --- |

63.

Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost.

| 64. | Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

64.

Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 65. | Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

65.

Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 66. | V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

66.

V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Podprogram 1:   infrastruktura

Nezbytnost

| 67. | Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována. |
| --- | --- |

67.

Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována.

| 68. | Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy. |
| --- | --- |

68.

Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy.

| 69. | Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční. |
| --- | --- |

69.

Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční.

| 70. | Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu. |
| --- | --- |

70.

Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu.

| 71. | Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice. |
| --- | --- |

71.

Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice.

Přiměřenost a nediskriminace

| 72. | Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy. |
| --- | --- |

72.

Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy.

| 73. | Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru. |
| --- | --- |

73.

Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru.

| 74. | V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena. |
| --- | --- |

74.

V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena.

| 75. | Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15). |
| --- | --- |

75.

Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15).

| 76. | Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

76.

Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 77. | Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky. |
| --- | --- |

77.

Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky.

| 78. | Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování. |
| --- | --- |

78.

Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování.

| 79. | Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

79.

Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 80. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

80.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Podprogram 2:   vybavení pro kombinovanou/intermodální dopravu

| 81. | a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16). |
| --- | --- |

81.

a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16).

| 82. | Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

82.

Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu.

| 83. | Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

83.

Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 84. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

84.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 85. | Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu. |
| --- | --- |

85.

Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu.

| 86. | Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

86.

Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 87. | Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18). |
| --- | --- |

87.

Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18).

| 88. | Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily. |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily.

| 89. | Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry. |
| --- | --- |

89.

Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry.

| 90. | Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií. |
| --- | --- |

90.

Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií.

| 91. | Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

91.

Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem.

| 92. | b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22). |
| --- | --- |

92.

b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22).

Podprogram 3:   zavádění

| 93. | Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

93.

Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy.

| 94. | Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy. |
| --- | --- |

94.

Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy.

| 95. | Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25). |
| --- | --- |

95.

Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25).

| 96. | Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

96.

Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Nezbytnost podpory zaváděcí fáze

| 97. | Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy. |
| --- | --- |

97.

Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy.

| 98. | V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic. |
| --- | --- |

98.

V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic.

| 99. | Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let. |
| --- | --- |

99.

Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let.

| 100. | Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální. |
| --- | --- |

100.

Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální.

| 101. | Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

101.

Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy.

Přiměřenost

| 102. | Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let. |
| --- | --- |

102.

Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let.

| 103. | Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo. |
| --- | --- |

103.

Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo.

| 104. | Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26). |
| --- | --- |

104.

Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26).

| 105. | Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena. |
| --- | --- |

105.

Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena.

| 106. | Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

106.

Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 107. | V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

107.

V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 108. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

108.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

4.   Pochybnosti Komise, pokud jde o slučitelnost se Smlouvou v případě podpor na speciální železniční vozy pro kombinovanou dopravu

| 109. | Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní. |
| --- | --- |

109.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

| 110. | S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy. |
| --- | --- |

110.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

| 111. | Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů. |
| --- | --- |

111.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů.

5.   Rozhodnutí

| 112. | Komise se proto rozhodla:






  — | vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě; |
| --- | --- | --- |

112.

Komise se proto rozhodla:

—

vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě;

| — | považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky. |
| --- | --- |

—

považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky.

| 113. | S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory. |
| --- | --- |

113.

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

| 114. | Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit. |
| --- | --- |

114.

Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.

| 115. | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“ |
| --- | --- |

115.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“

---

(1)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33

1

(2)  Sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 77/2004 Sb.m.s, ve znění pozdějších předpisů, kterým se vyhlašují opravy ‚Přílohy A – Všeobecná ustanovení a ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů‘ a ‚Přílohy B – Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě‘ Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

2

(3)  Vyhláška č. 53/1962 Sb., ministra dopravy a spojů ze dne 1. června 1962 o změně Přílohy 1 (Předpisy o látkách a předmětech vyloučených z přepravy nebo připuštěných k přepravě za zvláštních podmínek – RID) k Mezinárodní úmluvě o přepravě zboží po železnicích (CIM), ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách – Dohoda ADN, sjednaná v Ženevě dne 26. května 2000 (dosud nebyla ratifikována).

4

(5)  Směrnice Rady 71/304/EHS, směrnice Rady 89/665/EHS, směrnice Rady 92/13/EHS, směrnice Rady 92/50/EHS, směrnice Rady 93/36/EHS, směrnice Rady 93/37/EHS, směrnice Rady 93/38/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/4/ES.

5

V současné době se připravuje nový zákon o veřejných zakázkách, který je ve fázi druhého čtení v Poslanecké sněmovně. Do uvedeného zákona budou provedeny tyto směrnice: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES.

(6)  Evropská dohoda o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) v rámci EHK OSN stanoví právní rámec pro rozvoj infrastruktury a služeb mezinárodní kombinované dopravy, zejména infrastruktury a služeb kombinované silniční a železniční dopravy, a pro zlepšení jejich efektivity. Dohoda AGTC vstoupila v platnost dnem 20. října 1993.

6

(7)  Viz zejména věc 730/79 Philip Morris v. Komise [1980] Sb. rozh. s. 2671, bod 11; věc C-53/00 Ferring [2001] Sb. rozh. s. I-9067, bod 21; a věc C-372/97 Itálie v. Komise, [2004] Sb. rozh. s. I-3679, bod 44.

7

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(8)  Viz věc C-409/00 Španělsko v. Komise [2003] Sb. rozh. s. I-1487, bod 75.

8

Španělsko

Komise

(9)  Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38.

9

(10)

10

‚1. Tato směrnice se vztahuje na operace kombinované dopravy, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 881/92 (5).

Pro účely této směrnice se ‚kombinovanou dopravou‘ rozumí přeprava zboží mezi členskými státy, kdy nákladní automobil, přívěs, návěs s tahačem i bez tahače, výměnná nástavba nebo kontejner o délce 20 a více stop využívá v počátečním a konečném úseku cesty silnici a ve zbývajícím úseku železniční nebo vnitrozemskou vodní dopravu nebo námořní dopravu, pokud tento úsek přesahuje vzdálenost 100 km vzdušnou čarou, a kdy počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je na cestě:

| — | mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo, |
| --- | --- |

—

mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo,

| — | v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘ |
| --- | --- |

—

v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘

(11)  V této oblasti viz zejména věc C-310/99 Itálie v. Komise [2002] Sb. rozh. s. I-2289, bod 84.

11

Itálie

Komise

(12)  Bílá kniha Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout. KOM(2001) 370.

12

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout.

(13)  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví druhý program ‚Marco Polo‘ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (‚Marco Polo II‘), KOM(2004)478 v konečném znění.

13

(14)  Viz Skupina na vysoké úrovni pro financování projektů transevropské dopravní sítě v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, závěrečná zpráva, květen 1997, bod 25 a násl.; viz též rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1998, N 517/98 – Spojené království, poznámka pod čarou č. 12.

14

Spojené království

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 14. září 2000, N 208/2000 – Nizozemsko (SOIT), Úř. věst. C 315, 4.11.2000; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 815/A/99 – Itálie (region Piemont), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 20; rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2002, N 406/02 Směrnice na podporu kombinované dopravy, Úř. věst. C 88, 12.4.2002, s. 16.

15

Nizozemsko (SOIT)

Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998)

Itálie (region Piemont)

(16)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21.

16

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

(17)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999, C 21/98 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 10; rozhodnutí Komise N 566/02 Belgie, odstavec 34, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise N 238/04 – Německo, odstavec 62, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43; rozhodnutí Komise N 833/01 Itálie – samosprávná provincie Trento, odstavec 41; rozhodnutí Komise N 134/01 Itálie - Friuli-Venezia-Giulia, odstavec 67, Úř. věst. C 311, 2003; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 26. října 1999, N 293/99 – Belgie (VIK), Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11.

17

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Belgie

Německo

Itálie – samosprávná provincie Trento

Itálie - Friuli-Venezia-Giulia

Itálie

Polsko

Belgie (VIK)

(18)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

18

(19)  N 121/99 – Rakousko – Směrnice na podporu kombinované dopravy – rozhodnuto 7. července 1999; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 32, dosud nezveřejněno.

19

Polsko

(20)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20; nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 36; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 37; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 58, dosud nezveřejněno.

21

Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Itálie

(22)  Viz následující oddíl 4.

22

(23)  Bílá kniha ‚Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout‘, KOM(2001) 370.

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech C 2/97 ze dne 20. ledna 1997 (Úř. věst. C 93, 22.3.1997) a C 21/98 ze dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 227, 28.8.1999).

24

(25)  Viz Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 72, 10.3.1994); Pokyny Společenství k vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 74, 10.3.1998); Pokyny Společenství pro státní podporu v zemědělském odvětví (Úř. věst. C 28, 1.1.2000).

25

(26)  N 206/2003 – Spojené království – Grant pro vodní nákladní dopravu (WFG) – rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004; N 810/02 – Itálie – Program podpory pro železniční nákladní dopravu – článek 38 zákona č. 166 ze dne 1. srpna 2002 – rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2003; C 65/2000 – Francie – Podpora na zavádění námořních linek na krátkou vzdálenost – rozhodnutí Komise z února 2002; N 238/2004 Německý režim podpory na financování nového provozu kombinované dopravy, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43.

26

(27)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

27

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/47

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č.j. COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2006/C 150/06)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 16. června 2006 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Bridgepoint Europe III patřící do skupiny Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Limoni Holdings S.p.A a jeho dceřinnými společnostmi („Limoni“, Itálie), na základě nákupu akcií. |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 16. června 2006 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Bridgepoint Europe III patřící do skupiny Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Limoni Holdings S.p.A a jeho dceřinnými společnostmi („Limoni“, Itálie), na základě nákupu akcií.

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Bridgepoint: nabývání majetkových účastí ve společnostech podnikajících v různých průmyslových odvětvích v rámci i mimo území EU; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Bridgepoint: nabývání majetkových účastí ve společnostech podnikajících v různých průmyslových odvětvích v rámci i mimo území EU;

| — | podniku Limoni: velkoobchodní a maloobchodní prodej kosmetiky v Itálii, Chorvatsku a Slovinsku. |
| --- | --- |

—

podniku Limoni: velkoobchodní a maloobchodní prodej kosmetiky v Itálii, Chorvatsku a Slovinsku.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/48

---

Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92

Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii

(2006/C 150/07)

(Text s vznamem pro EHP)

Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda v souladu s rozhodnutími přijatými na konferenci o službách, která se konala v sídle správních orgánů Regionu Sicílie, o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na těchto linkách:

1.   Linka

| | Trapani – Řím a zpět; |
| --- | --- |

Trapani – Řím a zpět;

| | Trapani – Cagliari a zpět; |
| --- | --- |

Trapani – Cagliari a zpět;

| | Trapani – Bari a zpět; |
| --- | --- |

Trapani – Bari a zpět;

| | Trapani – Milán a zpět. |
| --- | --- |

Trapani – Milán a zpět.

Ve smyslu přílohy II nařízení EHS č. 2408/92 se místem určení v Římě rozumí letištní systém Říma zahrnující letiště Fiumicino a Ciampino a místem určení v Miláně se rozumí letištní systém zahrnující letiště Milán Linate, Milán Malpensa a Bergamo Orio al Serio.

| 1.1 | Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro vykonávání služeb podle ustanovení tohoto sdělení. |
| --- | --- |

1.1

Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro vykonávání služeb podle ustanovení tohoto sdělení.

| 1.2 | Za účelem dosažení cílů prostřednictvím uložení závazku k zajištění veřejných služeb bude Ente Nazionale dell'Aviazione Civile (ENAC) prověřovat, zda přijímající letecké společnosti mají náležitou strukturu a zda splňují minimální požadavky na přístup ke službě. |
| --- | --- |

1.2

Za účelem dosažení cílů prostřednictvím uložení závazku k zajištění veřejných služeb bude Ente Nazionale dell'Aviazione Civile (ENAC) prověřovat, zda přijímající letecké společnosti mají náležitou strukturu a zda splňují minimální požadavky na přístup ke službě.

2.   Jedná se o tyto závazky veřejné služby:

2.1   Minimální počet leteckých spojení:

| a) | Trapani – Řím a zpět
  Počty letů jsou následující: každý den dva odlety a dva přílety po celý rok; |
| --- | --- |

a)

Trapani – Řím a zpět

Počty letů jsou následující: každý den dva odlety a dva přílety po celý rok;

| b) | Trapani – Cagliari a zpět
  Počty letů jsou následující: každý den alespoň jeden odlet a jeden přílet po celý rok; |
| --- | --- |

b)

Trapani – Cagliari a zpět

Počty letů jsou následující: každý den alespoň jeden odlet a jeden přílet po celý rok;

| c) | Trapani – Cagliari a zpět
  Počty letů jsou následující: každý týden alespoň pět odletů a pět příletů po celý rok; |
| --- | --- |

c)

Trapani – Cagliari a zpět

Počty letů jsou následující: každý týden alespoň pět odletů a pět příletů po celý rok;

| d) | Trapani – Milán a zpět
  Počty letů jsou následující: každý den alespoň jeden odlet a jeden přílet po celý rok. |
| --- | --- |

d)

Trapani – Milán a zpět

Počty letů jsou následující: každý den alespoň jeden odlet a jeden přílet po celý rok.

Celková kapacita každého letadla musí být nabízena k prodeji za podmínek závazku k zajištění veřejných služeb.

2.2   Letový řád:

Na trase Trapani – Řím musí být letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod.

| — | 1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod.

Na trasách Trapani – Milán a Trapani – Cagliari musí být letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod.

Na trase Trapani – Bari musí být po 5 dnů v týdnu, kdy musí být linka provozována, letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod.

Na trase Řím – Trapani musí být letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod.

| — | 1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod.

Na trasách Milán – Trapani a Cagliari – Trapani musí být letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod.

Na trase Bari – Trapani musí být po 5 dnů v týdnu, kdy musí být linka provozována, letový řád stanoven takto:

| — | 1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod. |
| --- | --- |

—

1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 21.00 hod.

2.3   Typ letadla nebo nabízená kapacita:

Služby na trase Trapani – Řím a zpět, Trapani – Bari a zpět a Trapani – Milán a zpět musí zajišťovat letadla s minimální kapacitou 120 míst.

Služby na trase Trapani – Cagliari a zpět musí zajišťovat dvoumotorová turbovrtulová letadla nebo dvoumotorová proudová letadla s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 44 míst.

Bude-li to trh vyžadovat, zvýší se nabízená kapacita přidáním dalších letů, na jejichž základě nebudou poskytovány další náhrady ani se nepoužijí jiné sazby než ty, které jsou uvedeny níže v bodě 2.4.

Dopravce, jenž přijme závazek k zajištění veřejné služby, aniž jsou dotčeny bezpečnostní důvody, pro něž může být odmítnut vstup na palubu, přijme všechna nezbytná opatření, jimiž usnadní přepravu zdravotně postižených cestujících a cestujících se sníženou pohyblivostí.

2.4   Ceny letenek:

| a) | Maximální ceny jednosměrných letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:






  Trapani – Řím nebo zpět | 60 EUR |
| --- | --- | --- |
| Trapani – Cagliari nebo zpět | 60 EUR |
| Trapani – Bari nebo zpět | 50 EUR |
| Trapani – Milán nebo zpět | 75 EUR |

a)

Maximální ceny jednosměrných letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:

Trapani – Řím nebo zpět

60 EUR

Trapani – Cagliari nebo zpět

60 EUR

Trapani – Bari nebo zpět

50 EUR

Trapani – Milán nebo zpět

75 EUR

Všechny tyto ceny nezahrnují DPH a letištní poplatky; nesmí být vybírán ani žádný druh příplatku.

Nejméně jeden způsob distribuce a prodeje letenek musí být poskytován bezplatně a nesmí dále ekonomicky zatěžovat cestující.

Všichni cestující na linkách uvedených v bodě 1 mají nárok na výše uvedené ceny letenek.

| b) | Příslušné orgány upraví každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, počítáno podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny. Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

Příslušné orgány upraví každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, počítáno podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny. Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

| c) | V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.
  Případné úpravy cen letenek provádí každých šest měsíců ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s předsedou správních orgánů Regionu Sicílie na základě vyšetřování vedeného smíšeným technickým výborem, jenž je tvořen jedním zástupcem Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC) a jedním zástupcem Regionu Sicílie a jenž konzultuje dopravce provozující služby na dotčených linkách.
  Případná úprava vstoupí v platnost od následujícího pololetí.
  Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

c)

V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.

Případné úpravy cen letenek provádí každých šest měsíců ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s předsedou správních orgánů Regionu Sicílie na základě vyšetřování vedeného smíšeným technickým výborem, jenž je tvořen jedním zástupcem Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC) a jedním zástupcem Regionu Sicílie a jenž konzultuje dopravce provozující služby na dotčených linkách.

Případná úprava vstoupí v platnost od následujícího pololetí.

Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

2.5   Kontinuita služeb

Za účelem zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letů, se dopravce, který přijímá závazek veřejné služby, zavazuje, že:

| — | službu bude poskytovat po dobu nejméně 12 po sobě následujících měsíců a že přerušení jejího poskytování oznámí nejméně šest měsíců dopředu; |
| --- | --- |

—

službu bude poskytovat po dobu nejméně 12 po sobě následujících měsíců a že přerušení jejího poskytování oznámí nejméně šest měsíců dopředu;

| — | přizpůsobí své chování vůči spotřebitelům zásadám uvedeným v Chartě práv cestujících s cílem dodržovat platné vnitrostátní předpisy, předpisy Společenství a mezinárodní předpisy; poskytne provozní záruku k zajištění řádného výkonu a pokračování služby; |
| --- | --- |

—

přizpůsobí své chování vůči spotřebitelům zásadám uvedeným v Chartě práv cestujících s cílem dodržovat platné vnitrostátní předpisy, předpisy Společenství a mezinárodní předpisy; poskytne provozní záruku k zajištění řádného výkonu a pokračování služby;

| — | Tato záruka musí dosáhnout alespoň 800 000 EUR, které budou ve formě pojišťovací záruky poskytnuty Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), který ji bude moci použít na zajištění kontinuálního plnění závazku veřejné služby; |
| --- | --- |

—

Tato záruka musí dosáhnout alespoň 800 000 EUR, které budou ve formě pojišťovací záruky poskytnuty Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), který ji bude moci použít na zajištění kontinuálního plnění závazku veřejné služby;

| — | každý rok uskuteční minimálně 98 % plánovaných letů, přičemž je možno zrušit z důvodů, za něž je dopravce přímo odpovědný, nejvýše 2 % letů, s výjimkou případů vyšší moci; |
| --- | --- |

—

každý rok uskuteční minimálně 98 % plánovaných letů, přičemž je možno zrušit z důvodů, za něž je dopravce přímo odpovědný, nejvýše 2 % letů, s výjimkou případů vyšší moci;

| — | vyplatit regulačnímu úřadu pokutu ve výši 3 000 EUR za každý zrušený let nad hranici 2 %. Částky vybrané jako pokuty budou reinvestovány v rámci územního rozvoje Sicílie. |
| --- | --- |

—

vyplatit regulačnímu úřadu pokutu ve výši 3 000 EUR za každý zrušený let nad hranici 2 %. Částky vybrané jako pokuty budou reinvestovány v rámci územního rozvoje Sicílie.

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/51

---

STÁTNÍ PODPORA – POLSKO

Státní podpora č. C 49/2005 (ex N 233/2005) – Podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A.

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 150/08)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 21. prosince 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.

Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Číslo faxu: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Číslo faxu: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Polsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

ŘÍZENÍ

Dopisem ze dne 29. dubna 2005 oznámily polské orgány dvě opatření poskytnutá za účelem restrukturalizace ve prospěch společnosti Chemobudowa. Později bylo zjištěno, že během restrukturalizace byla poskytnuta další opatření. Komise má pochybnosti, zda tato opatření nepředstavují státní podporu. Dvě z těchto opatření byla poskytnuta po přistoupení, aniž by byla oznámena, a mohla by proto být posouzena jako protiprávní.

POPIS PŘÍJEMCE A RESTRUKTURALIZACE

ChK je mateřskou společností Capital Group. Tuto skupinu tvoří dvě společnosti: Chemobudowa Kraków a Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. Je velkou společností založenou v roce 1949, která v roce 2004 zaměstnávala 919 pracovníků, z nichž 343 pracovalo v zahraničních pobočkách společnosti (v České republice a v Německu).

Obě oznámená opatření spočívají v úvěru ve výši 10 milionů PLN (2,57 milionu EUR), v odložení plnění veřejných pohledávek ve výši 693 000 PLN (přibližně 178 000 EUR) a v jejich platbě ve splátkách. Úvěr je zajištěn hypotékou na nemovitý majetek, jehož cena byla odhadnuta ve výši 17,35 milionu PLN (přibližně 4,46 milionu EUR).

Polské orgány také informovaly Komisi o 18 opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti ChK poskytnutých v období od prosince 2001 do května 2004. Polsko tvrdí, že část z těchto opatření spadá pod pravidla de minimis a zbytek je v souladu se zásadou soukromého věřitele. Dvě z těchto opatření byla poskytnuta po přistoupení, aniž by byla oznámena.

V oznámeném plánu restrukturalizace je období restrukturalizace stanoveno pro léta 2003 – 2005. Podle polských orgánů však obtíže společnosti začaly růst již v roce 2002, kdy ChK zaznamenala čistou ztrátu ve výši 6,5 milionu PLN (1,625 milionu EUR). Polské orgány potvrdily, že určitá organizační restrukturalizace byla zahájena již ve čtvrtém čtvrtletí roku 2002. Období restrukturalizace tak ve skutečnosti začalo již v roce 2002.

Plán restrukturalizace zahrnuje kromě finanční restrukturalizace zejména restrukturalizaci aktiv, která sestává z prodeje aktiv; organizační restrukturalizace s decentralizací způsobu poskytování služeb a zaměřením se na stavební trh a zanecháním všech sekundárních činností; a restrukturalizace zaměstnanosti zvýšením počtu zaměstnanců se smlouvami na dobu určitou, jelikož velká část prací u ChK má sezónní povahu.

POSOUZENÍ

Komise musí objasnit, zda výše uvedených 18 opatření představuje státní podporu, jelikož k posouzení slučitelnosti opatření poskytnutých po přistoupení musí zohlednit všechna opatření podpory poskytnutá v rámci současné restrukturalizace, zejména, aby mohla určit, zda se podpora omezuje na nezbytné minimum. Kromě toho budou do posuzování slučitelnosti zahrnuta i dvě z 18 opatření, která byla poskytnuta po přistoupení. Komise vyhodnotila tuto podporu z hlediska pokynů z roku 2004 k podporám na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.

Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jelikož má pochybnosti o tom, že jsou splněny všechny podmínky nutné pro schválení podpory na restrukturalizaci, a zejména, že

| — | plány restrukturalizace povedou k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce, jelikož restrukturalizace spočívá hlavně ve finanční restrukturalizaci; |
| --- | --- |

—

plány restrukturalizace povedou k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce, jelikož restrukturalizace spočívá hlavně ve finanční restrukturalizaci;

| — | vlastní příspěvek příjemce ke krytí restrukturalizačních nákladů byl značný, vzhledem k tomu, že Komisi chybí dostatečné informace o jejich zdroji; |
| --- | --- |

—

vlastní příspěvek příjemce ke krytí restrukturalizačních nákladů byl značný, vzhledem k tomu, že Komisi chybí dostatečné informace o jejich zdroji;

| — | společnost je způsobilá pro restrukturalizační podporu, jelikož se v roce 2004 příjemci podařilo vytvořit provozní zisk ve výši 5,4 milionu PLN (1,388 milionu EUR). |
| --- | --- |

—

společnost je způsobilá pro restrukturalizační podporu, jelikož se v roce 2004 příjemci podařilo vytvořit provozní zisk ve výši 5,4 milionu PLN (1,388 milionu EUR).

Polsko bylo požádáno o poskytnutí dalších informací, které by umožnily rozptýlit tyto pochybnosti

ZNĚNÍ DOPISU

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| 1) | Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r. |
| --- | --- |

1)

Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r.

II.   OPIS

1.   Odnośne przedsiębiorstwo

| 2) | ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech). |
| --- | --- |

2)

ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech).

| 3) | ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:






  1. | ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji; |
| --- | --- | --- |

3)

ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:

1.

ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji;

| 2. | Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK. |
| --- | --- |

2.

Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK.

| 4) | W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany. |
| --- | --- |

4)

W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany.

| 5) | Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży. |
| --- | --- |

5)

Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży.

2.   Trudności beneficjenta

| 6) | Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)). |
| --- | --- |

6)

Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)).

| 7) | W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności. |
| --- | --- |

7)

W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności.

| 8) | W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR). |
| --- | --- |

8)

W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR).

| 9) | Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:






  — | kryzys na rynku budowlanym: |
| --- | --- | --- |

9)

Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:

—

kryzys na rynku budowlanym:

| — | restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka; |
| --- | --- |

—

restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka;

| — | brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«. |
| --- | --- |

—

brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«.

3.   Restrukturyzacja

Plan oraz okres restrukturyzacji

| 10) | Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005. |
| --- | --- |

10)

Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005.

| 11) | Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych. |
| --- | --- |

11)

Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych.

| 12) | Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %. |
| --- | --- |

12)

Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %.

| 13) | Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

13)

Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej.

| 14) | Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów. |
| --- | --- |

14)

Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów.

| 15) | Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności. |
| --- | --- |

15)

Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności.

Koszty restrukturyzacji

| 16) | Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.
  Tabela 1. Koszty restrukturyzacji | Specyfikacja | Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN) | w % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Restrukturyzacja finansowa | 34 349,0 | 77,0 |
| 2. | Restrukturyzacja zatrudnienia | 3 870,9 | 8,3 |
| — | Szkolenia |

16)

Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.

Tabela 1. Koszty restrukturyzacji

Specyfikacja

Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN)

w %

1.

Restrukturyzacja finansowa

34 349,0

77,0

2.

Restrukturyzacja zatrudnienia

3 870,9

8,3

—

Szkolenia

228,7

| — | Wypłata odpraw |
| --- | --- |

—

Wypłata odpraw

3 522,9

| — | Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r. |
| --- | --- |

—

Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r.

119,3

3.

Restrukturyzacja majątku

2 725,0

6,0

4.

Restrukturyzacja produktów

2 463,4

5,6

5.

Restrukturyzacja organizacyjna

1 355,0

3,0

| — | Koszty controllingu |
| --- | --- |

—

Koszty controllingu

1 355,0

6.

Łącznie

44 763,3

100,0

| 17) | Restrukturyzacja finansowa obejmuje:






  — | zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

17)

Restrukturyzacja finansowa obejmuje:

—

zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR);

| — | zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR); |
| --- | --- |

—

zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR);

| — | krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR). |
| --- | --- |

—

krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR).

| 18) | Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR). |
| --- | --- |

18)

Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR).

| 19) | Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR). |
| --- | --- |

19)

Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR).

| 20) | Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań. |
| --- | --- |

20)

Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań.

| 21) | Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa. |
| --- | --- |

21)

Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa.

Finansowanie restrukturyzacji

| 22) | Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.
  Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji







  Nr | Specyfikacja | Kwota (w tys. PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wkład własny | 25 632,8 |
| 1.1 | — | Sprzedaż majątku |

22)

Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.

Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji

Nr

Specyfikacja

Kwota (w tys. PLN)

1.

Wkład własny

25 632,8

1.1

—

Sprzedaż majątku

22 906,9

| — | Sprzedaż zrealizowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż zrealizowana

13 941,7

| — | Sprzedaż planowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż planowana

8 965,2

1.2

| — | Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego |
| --- | --- |

—

Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego

2 725,9

2.

Pomoc państwa

19 130,5

2.1

| — | Wartość zgłoszonej pomocy państwa |
| --- | --- |

—

Wartość zgłoszonej pomocy państwa

10 693,3

2.2

| — | Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji |
| --- | --- |

—

Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji

8 437,2

3.

Łącznie

44 763,3

Środki przyznane przez władze publiczne

| 23) | Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR). |
| --- | --- |

23)

Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR).

| 24) | Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r. |
| --- | --- |

24)

Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r.

| 25) | Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:






  A. | 6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis. |
| --- | --- | --- |

25)

Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:

A.

6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis.

| B. | 5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

B.

5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| C. | 7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

C.

7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| 26) | Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

26)

Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej.

| 27) | Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR). |
| --- | --- |

27)

Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR).

Wkład własny beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji

| 28) | Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji. |
| --- | --- |

28)

Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji.

III.   OCENA

1.   Zakres kompetencji Komisji

| 29) | Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

29)

Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia.

| 30) | Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu. |
| --- | --- |

30)

Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu.

| 31) | Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania. |
| --- | --- |

31)

Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania.

| 32) | Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa. |
| --- | --- |

32)

Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa.

| 33) | Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27. |
| --- | --- |

33)

Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27.

| 34) | Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji






  — | przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które |
| --- | --- | --- |

34)

Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji

—

przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które

| — | stanowiły pomoc państwa. |
| --- | --- |

—

stanowiły pomoc państwa.

| 35) | Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację. |
| --- | --- |

35)

Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację.

| 36) | Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa. |
| --- | --- |

36)

Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa.

| 37) | Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy. |
| --- | --- |

37)

Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy.

| 38) | Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy. |
| --- | --- |

38)

Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy.

| 39) | Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej. |
| --- | --- |

39)

Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| 40) | Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

40)

Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 41) | Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

41)

Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych.

| 42) | ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

42)

ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 43) | W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

43)

W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.   Wyłączenia na mocy art. 87 ust. 2 oraz art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| 44) | Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. |
| --- | --- |

44)

Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.

3.1.   Wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację

| 45) | Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r. |
| --- | --- |

45)

Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r.

| 46) | Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku. |
| --- | --- |

46)

Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku.

| 47) | Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7). |
| --- | --- |

47)

Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7).

| 48) | Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r. |
| --- | --- |

48)

Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r.

3.2.   Uprawnienie firmy do otrzymania z pomocy

| 49) | Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów. |
| --- | --- |

49)

Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów.

| 50) | Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...]. |
| --- | --- |

50)

Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...].

| 51) | Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić. |
| --- | --- |

51)

Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić.

| 52) | Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji. |
| --- | --- |

52)

Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji.

| 53) | Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy. |
| --- | --- |

53)

Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy.

3.3.   Odzyskanie rentowności

| 54) | Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

54)

Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej.

| 55) | Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji. |
| --- | --- |

55)

Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji.

| 56) | Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji. |
| --- | --- |

56)

Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji.

| 57) | Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu. |
| --- | --- |

57)

Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu.

| 58) | Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu. |
| --- | --- |

58)

Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu.

| 59) | Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania. |
| --- | --- |

59)

Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania.

| 60) | Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych. |
| --- | --- |

60)

Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych.

| 61) | Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa. |
| --- | --- |

61)

Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa.

3.4.   Pomoc ograniczona do minimum

| 62) | Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją. |
| --- | --- |

62)

Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją.

| 63) | Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

63)

Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.

| 64) | Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum. |
| --- | --- |

64)

Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum.

| 65) | Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku. |
| --- | --- |

65)

Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku.

| 66) | Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych. |
| --- | --- |

66)

Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych.

| 67) | Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa. |
| --- | --- |

67)

Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa.

| 68) | Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni. |
| --- | --- |

68)

Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni.

IV.   DECYZJA

| 69) | W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku. |
| --- | --- |

69)

W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.

| 70) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. |
| --- | --- |

70)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.

| 71) | Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

71)

Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| 72) | Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy. |
| --- | --- |

72)

Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy.

| 73) | Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.” |
| --- | --- |

73)

Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.”

---

(1)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w polskich złotych (PLN) przeliczono na euro (EUR) według kursu z 10 października 2005 r. (1 EUR = 3,8933 PLN).

1

(2)  Zgodnie z art. 56 ust. 2 ustawy 15 % rocznych przychodów z prywatyzacji wraz z naliczonymi odsetkami przekazywane jest na Fundusz Restrukturyzacji Przedsiębiorców. Majątek funduszu wykorzystuje się na ratowanie oraz restrukturyzację firm w trudnej sytuacji. Zgodnie z art. 56 ust. 5) ustawy, minister właściwy do spraw skarbu podwyższa kapitał ARP S.A. o kwotę stanowiącą 1/3 przychodów Funduszu Restrukturyzacji Przedsiębiorców z przeznaczeniem tych środków na udzielanie pomocy na ratowanie i restrukturyzację dużych przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji, w tym także przeznaczonych do prywatyzacji.

2

(3)  Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, punkt 74.

3

Fleuren Compost przeciwko Komisji

(4)  Ich wartość wynosi 74 161 PLN (19 064 EUR).

4

(5)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 8.

5

(6)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

7

---

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/59

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl)

(2006/C 150/09)

(Text s významem pro EHP)

Dne 19. června 2006 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4236. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4236. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

III Oznámení

Evropský parlament

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/60

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ (č. VIII-2007/01)

Rozpočtová položka 4020 „Příspěvky evropským politickým stranám“

(2006/C 150/10)

1.   SLEDOVANÉ CÍLE

1.1   Kontext

Článek 191 Smlouvy o založení Evropských společenství stanoví, že politické strany na evropské úrovni jsou důležitým faktorem integrace uvnitř Unie a přispívají k formování evropského povědomí a k vyjadřování politické vůle občanů Unie. V tomto kontextu stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 (1) pravidla týkající se statutu a financování politických stran na evropské úrovni. Toto nařízení zejména stanoví, že Evropský parlament poskytne roční finanční příspěvek ve formě dotace na fungování politickým stranám, které o příspěvek požádaly a které splňují podmínky stanovené nařízením.

1.2   Předmět výzvy k předkládání návrhů

V souladu s článkem 2 předpisů předsednictva Evropského parlamentu dne 29. března 2004, kterými se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2004/2003 (2)
  „Evropský parlament zveřejňuje každý rok před koncem prvního pololetí výzvu k předkládání návrhů na poskytnutí dotací k financování politických stran na evropské úrovni.“ Tato výzva k předkládání návrhů se týká žádostí o dotace pro rozpočtový rok 2007, které zahrnují období činnosti od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007.

2.   KRITÉRIA A DOKLADY

2.1   Přípustnost kandidatur

V úvahu budou brány pouze návrhy v písemné podobě vypracované v souladu s formulářem žádosti o dotaci, který je přílohou I výše uvedených předpisů předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, a zaslané předsedovi Evropského parlamentu, přičemž je třeba dodržovat lhůty a způsoby předkládání žádostí, které jsou popsány níže.

2.2   Kritéria způsobilosti

Žádá-li politická strana o dotaci, musí splňovat podmínky stanovené v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni, tzn. musí:

| a) | být právnickou osobou v členském státě, ve kterém má sídlo; |
| --- | --- |

a)

být právnickou osobou v členském státě, ve kterém má sídlo;

| b) | být nejméně ve čtvrtině členských států zastoupena poslanci Evropského parlamentu nebo být zastoupena v národních nebo regionálních parlamentech či regionálních shromážděních
  nebo
  získat v posledních volbách do Evropského parlamentu nejméně tři procenta hlasů, a to nejméně ve čtvrtině členských států; |
| --- | --- |

b)

být nejméně ve čtvrtině členských států zastoupena poslanci Evropského parlamentu nebo být zastoupena v národních nebo regionálních parlamentech či regionálních shromážděních

nebo

získat v posledních volbách do Evropského parlamentu nejméně tři procenta hlasů, a to nejméně ve čtvrtině členských států;

| c) | dodržovat, zejména ve svém programu a svou činností, zásady, na kterých je Evropská unie založena, tzn. zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a zásadu právního státu; |
| --- | --- |

c)

dodržovat, zejména ve svém programu a svou činností, zásady, na kterých je Evropská unie založena, tzn. zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a zásadu právního státu;

| d) | se účastnit voleb do Evropského parlamentu nebo vyjádřit záměr se jich účastnit. |
| --- | --- |

d)

se účastnit voleb do Evropského parlamentu nebo vyjádřit záměr se jich účastnit.

Žadatelé musí dále potvrdit, že se nenacházejí v některé ze situací uvedených v článku 93 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3).

2.3   Kritéria výběru

Kandidáti musí prokázat, že mají k dispozici právní a finanční prostředky nezbytné k úspěšnému plnění programu činnosti, který je předmětem žádosti o financování, a technické a správní prostředky nezbytné k úspěšnému plnění programu činnosti, který má být dotován.

2.4   Kritéria přidělení

V souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 2004/2003 budou disponibilní finanční prostředky z rozpočtového roku 2007 rozděleny mezi politické strany, jejichž žádost o financování byla schválena s ohledem na kritéria přípustnosti, způsobilosti a výběru, níže uvedeným způsobem:

| — | 15 % bude rozděleno rovným dílem, |
| --- | --- |

—

15 % bude rozděleno rovným dílem,

| — | 85 % bude rozděleno mezi strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu, podle počtu poslanců. |
| --- | --- |

—

85 % bude rozděleno mezi strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu, podle počtu poslanců.

2.5   Doklady, které je třeba předložit

K vyhodnocení výše uvedených kritérií je nezbytné, aby kandidáti předložili níže uvedené doklady:

| a) | původní žádost; |
| --- | --- |

a)

původní žádost;

| b) | řádně vyplněný a podepsaný formulář žádosti (včetně čestného prohlášení), který je v příloze I předpisů předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004; |
| --- | --- |

b)

řádně vyplněný a podepsaný formulář žádosti (včetně čestného prohlášení), který je v příloze I předpisů předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004;

| c) | kopii stanov politické strany; |
| --- | --- |

c)

kopii stanov politické strany;

| d) | potvrzení o úřední registraci; |
| --- | --- |

d)

potvrzení o úřední registraci;

| e) | doklad o existenci politické strany z nedávné doby; |
| --- | --- |

e)

doklad o existenci politické strany z nedávné doby;

| f) | seznam ředitelů/členů správní rady (příjmení a jméno, titul nebo funkce v rámci kandidátské politické strany); |
| --- | --- |

f)

seznam ředitelů/členů správní rady (příjmení a jméno, titul nebo funkce v rámci kandidátské politické strany);

| g) | dokumenty dokládající, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 písm. b), c), d) a v čl. 10 odst. 1 písm b) (4) nařízení Evropského parlamentu a Rady o statutu a financování politických stran na evropské úrovni; |
| --- | --- |

g)

dokumenty dokládající, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 písm. b), c), d) a v čl. 10 odst. 1 písm b) (4) nařízení Evropského parlamentu a Rady o statutu a financování politických stran na evropské úrovni;

| h) | program politické strany; |
| --- | --- |

h)

program politické strany;

| i) | finanční výkaz za rok 2005 potvrzený externím úřadem pro účetní kontrolu (5); |
| --- | --- |

i)

finanční výkaz za rok 2005 potvrzený externím úřadem pro účetní kontrolu (5);

| j) | předběžný rozpočet pro činnost v příslušném období způsobilosti(1. ledna 2007 – 31. prosince 2007), který stanoví náklady, u nichž je nárok na financování z rozpočtu Společenství. |
| --- | --- |

j)

předběžný rozpočet pro činnost v příslušném období způsobilosti(1. ledna 2007 – 31. prosince 2007), který stanoví náklady, u nichž je nárok na financování z rozpočtu Společenství.

3.   ZPŮSOBY FINANCOVÁNÍ ZE STRANY SPOLEČENSTVÍ

Odhad výše rozpočtu na rozpočtový rok 2007 činí celkem 10 436 000 EUR, pokud tuto částku schválí rozpočtový orgán.

Maximální výše finanční pomoci poskytnuté Parlamentem nepřesáhne 75 % nákladů, u nichž je nárok na financování z rozpočtu na financování politických stran na evropské úrovni. Náklady na poskytnutí dokladu hradí příslušná politická strana.

Financování ze strany Společenství má formu dotací na fungování, jak stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002) (6) a jeho prováděcí předpisy stanovené nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 (7). Způsoby poskytování dotací a povinnosti týkající se jejich použití jsou stanoveny v dohodách o poskytnutí dotací, jejichž vzor je přiložen jako příloha 2 k předpisům předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004.

4.   POSTUP

4.1   Lhůta a způsoby předkládání návrhů

Lhůta pro podání návrhů je stanovena na 15. listopadu 2006. Žádosti obdržené po stanovené lhůtě nebudou brány v potaz.

Návrhy musí:

| — | být vyhotoveny na formuláři žádosti o financování; |
| --- | --- |

—

být vyhotoveny na formuláři žádosti o financování;

| — | být povinně podepsány žadatelem nebo jeho zplnomocněným zástupcem; |
| --- | --- |

—

být povinně podepsány žadatelem nebo jeho zplnomocněným zástupcem;

| — | být zaslány ve dvou obálkách. Obě obálky musí být zalepeny. Na vnitřní obálce musí být kromě oddělení, kterému je zásilka určena a jehož adresa je ve výzvě k předkládání návrhů, uvedeno:

  Pokud uchazeč použil samolepící obálky, musí být přelepeny lepicí páskou, přes kterou se odesílatel podepíše. Podpisem odesílatele se rozumí nejen jeho podpis vlastní rukou, ale současně i razítko jeho strany; |
| --- | --- |

—

být zaslány ve dvou obálkách. Obě obálky musí být zalepeny. Na vnitřní obálce musí být kromě oddělení, kterému je zásilka určena a jehož adresa je ve výzvě k předkládání návrhů, uvedeno:

Pokud uchazeč použil samolepící obálky, musí být přelepeny lepicí páskou, přes kterou se odesílatel podepíše. Podpisem odesílatele se rozumí nejen jeho podpis vlastní rukou, ale současně i razítko jeho strany;

| — | být odeslány nejpozději v poslední den lhůty pro předkládání návrhů buď poštou jako doporučená zásilka, přičemž je rozhodující poštovní razítko, nebo prostřednictvím doručovací služby, přičemž je rozhodující datum potvrzení o převzetí zásilky poštovní službou v místě, kde sídlí oddělení Evropského parlamentu uvedené ve výzvě k předkládání nabídek. Doručovací služba musí zásilku doručit nejpozději ve 12.00 hod. posledního dne lhůty. |
| --- | --- |

—

být odeslány nejpozději v poslední den lhůty pro předkládání návrhů buď poštou jako doporučená zásilka, přičemž je rozhodující poštovní razítko, nebo prostřednictvím doručovací služby, přičemž je rozhodující datum potvrzení o převzetí zásilky poštovní službou v místě, kde sídlí oddělení Evropského parlamentu uvedené ve výzvě k předkládání nabídek. Doručovací služba musí zásilku doručit nejpozději ve 12.00 hod. posledního dne lhůty.

Nabídka zaslaná jako soukromá pošta je považována za zásilku doručovanou doručovací službou. Je věcí žadatele ujistit se, že jeho nabídka byla doručena nejpozději ve 12.00 hod. posledního dne lhůty poštovní službě Evropského Parlamentu na výše uvedenou adresu a že bylo vystaveno potvrzení o převzetí zásilky.

Na vnější obálce bude uvedena následující adresa:

| EVROPSKÝ PARLAMENT |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

EVROPSKÝ PARLAMENT

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L-2929 Luxembourg

Na této obálce bude rovněž uvedena adresa odesílatele.

Na vnitřní obálce bude uvedena následující adresa:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

4.2   Harmonogram plnění programu činnosti

Období způsobilosti pro spolufinancování výdajů z rozpočtu 2007 na fungování evropských politických stran je od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007.

4.3   Postup a lhůta pro poskytnutí

Níže uvedené postupy a lhůty budou použity pro příjem žádostí Evropským parlamentem a pro přidělení dotací evropským politickým stranám:

| a) | příjem a registrace Parlamentem (nejpozději 15. listopadu 2006); |
| --- | --- |

a)

příjem a registrace Parlamentem (nejpozději 15. listopadu 2006);

| b) | prozkoumání a výběr odděleními a službami Parlamentu. Pouze přípustné žádosti budou prozkoumány na základě kritérií výběru a hodnocení uvedenými ve výzvě pro předkládání návrhů; |
| --- | --- |

b)

prozkoumání a výběr odděleními a službami Parlamentu. Pouze přípustné žádosti budou prozkoumány na základě kritérií výběru a hodnocení uvedenými ve výzvě pro předkládání návrhů;

| c) | přijetí konečného rozhodnutí předsednictvem Parlamentu (stanoveno před 15. února 2007) a oznámení výsledku kandidátům; |
| --- | --- |

c)

přijetí konečného rozhodnutí předsednictvem Parlamentu (stanoveno před 15. února 2007) a oznámení výsledku kandidátům;

| d) | pravděpodobný podpis dohody o poskytnutí dotací (stanoven před 15. března 2007); |
| --- | --- |

d)

pravděpodobný podpis dohody o poskytnutí dotací (stanoven před 15. března 2007);

| e) | platba předběžného financování ve výši 80 % (15 dní po podpisu dohody). |
| --- | --- |

e)

platba předběžného financování ve výši 80 % (15 dní po podpisu dohody).

4.4   Dodatečné informace

Níže uvedené texty jsou k dispozici na internetových stránkách EP:

http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm:

| a) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni; |
| --- | --- |

a)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni;

| b) | předpisy předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, kterými se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2004/2003; |
| --- | --- |

b)

předpisy předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, kterými se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2004/2003;

| c) | formulář žádosti o financování; |
| --- | --- |

c)

formulář žádosti o financování;

| d) | vzor dohody. |
| --- | --- |

d)

vzor dohody.

Jakákoli otázka týkající se této výzvy k předkládání návrhů za účelem získání dotací musí být zaslána elektronickou poštou na níže uvedenou adresu s udáním odkazu na zveřejnění: Helmut.Betz@europarl.europa.eu.

---

(1)  Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 155, 12.06.2004, s. 1. Rozhodnutí pozměněné předsednictvem dne 1. února 2006 (Úř. věst. C 150, 28.6.2006, s. 9.)

(3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  Včetně seznamů poslanců podle čl. 3 písm.b) prvního pododstavce a čl. 10 odst. 1 písm. b).

(5)  Pokud politická strana na evropské úrovni nebyla založena v běžném roce.

(6)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

---

Opravy

| 28.6.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 150/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 150/63

---

Oprava výzvy k předkládání návrhů – GŘ EAC č. 33/06 – Poskytnutí grantů na podporu a koordinaci projektů týkajících se rozvoje kreditních systémů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET)

(
  Úřední věstník Evropské unie C 144 ze dne 20. června 2006
  )

(2006/C 150/11)

Strana 19, bod 4. Lhůta:

místo:

„Žádosti musejí být poslány Komisi nejpozději do 16. srpna 2006.“,

má být:

má být

„Žádosti musejí být poslány Komisi nejpozději do 31. srpna 2006.“

---