# Az Európai Unió C 424/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 424 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. november 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 424

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. november 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.) |
| 2014/C 424/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések — legjobb gyakorlatok (feltáró vélemény a görög elnökség felkérésére) | 1 |
| 2014/C 424/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról (saját kezdeményezésű vélemény) | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.)

2014/C 424/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések — legjobb gyakorlatok (feltáró vélemény a görög elnökség felkérésére)

1

2014/C 424/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról (saját kezdeményezésű vélemény)

9

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.) |
| 2014/C 424/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Az ipari termékek belső piacának jövője — COM(2014) 25 final | 20 |
| 2014/C 424/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról — COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD) | 27 |
| 2014/C 424/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel történő uniós feltárásáról és kitermeléséről — COM(2014) 23 final | 34 |
| 2014/C 424/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra — COM(2014) 15 final | 39 |
| 2014/C 424/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról — COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD) | 46 |
| 2014/C 424/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítéséről — COM(2014) 64 final | 52 |
| 2014/C 424/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé — COM(2013) 913 final | 58 |
| 2014/C 424/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Energiaárak és -költségek Európában — (COM(2014) 21 final) | 64 |
| 2014/C 424/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az emberi fogyasztásra szánt kazeinekre és kazeinátokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről — COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD | 72 |
| 2014/C 424/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közvetlen kifizetésekre a 2014-es naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási mérték 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti rögzítéséről — COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD | 73 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.)

2014/C 424/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Az ipari termékek belső piacának jövője — COM(2014) 25 final

COM(2014) 25 final

20

2014/C 424/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról — COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

27

2014/C 424/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel történő uniós feltárásáról és kitermeléséről — COM(2014) 23 final

COM(2014) 23 final

34

2014/C 424/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra — COM(2014) 15 final

COM(2014) 15 final

39

2014/C 424/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról — COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

46

2014/C 424/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítéséről — COM(2014) 64 final

COM(2014) 64 final

52

2014/C 424/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé — COM(2013) 913 final

COM(2013) 913 final

58

2014/C 424/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Energiaárak és -költségek Európában — (COM(2014) 21 final)

(COM(2014) 21 final)

64

2014/C 424/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az emberi fogyasztásra szánt kazeinekre és kazeinátokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről — COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

72

2014/C 424/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közvetlen kifizetésekre a 2014-es naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási mérték 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti rögzítéséről — COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

73

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.)

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések

legjobb gyakorlatok (feltáró vélemény a görög elnökség felkérésére)

2014/C 424/01

| Előadó: | Christa SCHWENG |
| --- | --- |

Előadó:

Christa SCHWENG

2013. december 6-i levelében Theodoros SOTIROPOULOS nagykövet a görög elnökség nevében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének megfelelően felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban:

A fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések – legjobb gyakorlatok

(feltáró vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. május 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 124 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet politikai prioritásnak tekinti. Ahhoz, hogy a ma fiataljai a holnap Európáját alakíthassák, perspektívákra van szükségük a saját döntéseiknek megfelelő életre, melyhez a képzettségeiknek megfelelő munkahely is hozzátartozik. Csak a növekedésre irányuló stratégia – melynek célja a versenyképesség erősítése és a beruházók és háztartások bizalmának visszaszerzése –, valamint a fenntartható beruházások és egy konjunktúraprogram képesek ösztönözni a munkaerő iránti keresletet. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet politikai prioritásnak tekinti. Ahhoz, hogy a ma fiataljai a holnap Európáját alakíthassák, perspektívákra van szükségük a saját döntéseiknek megfelelő életre, melyhez a képzettségeiknek megfelelő munkahely is hozzátartozik. Csak a növekedésre irányuló stratégia – melynek célja a versenyképesség erősítése és a beruházók és háztartások bizalmának visszaszerzése –, valamint a fenntartható beruházások és egy konjunktúraprogram képesek ösztönözni a munkaerő iránti keresletet.

| 1.2 | Ahhoz, hogy a vállalatokat arra biztassuk, hogy a gazdaságilag bizonytalan időkben is alkalmazzanak új, gyakran tapasztalatlan munkaerőt, megfelelő ösztönzők szükségesek. Ide tartozik egy olyan oktatásügy, amely szakmai és személyes szinten alapot ad a pályakezdéshez, a szakképzést közelebb hozza a munkaerő-piaci igényekhez, valamint erősíti a vállalkozói szellemet. Ezenkívül dinamikus és integratív munkaerőpiacra is szükség van, ahol az emberek olyan kompetenciákkal rendelkeznek, amelyek fontosak az európai gazdaság versenyképességéhez, a társadalmi összetartáshoz és a hosszú távon fenntartható növekedési kilátásokhoz. Megfelelő reformokkal egyensúlyt kell elérni a rugalmasság és a biztonság között. Ezt leginkább a szociális partnerek bevonása révén lehet elérni. |
| --- | --- |

1.2

Ahhoz, hogy a vállalatokat arra biztassuk, hogy a gazdaságilag bizonytalan időkben is alkalmazzanak új, gyakran tapasztalatlan munkaerőt, megfelelő ösztönzők szükségesek. Ide tartozik egy olyan oktatásügy, amely szakmai és személyes szinten alapot ad a pályakezdéshez, a szakképzést közelebb hozza a munkaerő-piaci igényekhez, valamint erősíti a vállalkozói szellemet. Ezenkívül dinamikus és integratív munkaerőpiacra is szükség van, ahol az emberek olyan kompetenciákkal rendelkeznek, amelyek fontosak az európai gazdaság versenyképességéhez, a társadalmi összetartáshoz és a hosszú távon fenntartható növekedési kilátásokhoz. Megfelelő reformokkal egyensúlyt kell elérni a rugalmasság és a biztonság között. Ezt leginkább a szociális partnerek bevonása révén lehet elérni.

| 1.3 | A fiatalokat a pályaválasztásnál képzett szakmai tanácsadóknak kell segíteniük. A középtávon, különösen helyi szinten szükséges munkaerő elemzése kedvező hatással lehet a pályaválasztásra. Azok a tagállamok, amelyekben az oktatási rendszer az elméleti mellett gyakorlati képzést is kínál, a válság folyamán a fiatalok európai összehasonlításban viszonylag alacsony szintű munkanélküliségével tűntek ki. Az EGSZB meg van győződve a munkán alapuló szakmai képzési modellek – mint például az egyes tagállamokban létező duális képzési rendszerek – sikerességéről. Ezek a képzési modellek különösen akkor sikeresek, ha minden érintett fél (munkaadók és munkavállalók, érdekképviseleti szervezeteik, valamint a közszféra is) vállalja a saját felelősségét. |
| --- | --- |

1.3

A fiatalokat a pályaválasztásnál képzett szakmai tanácsadóknak kell segíteniük. A középtávon, különösen helyi szinten szükséges munkaerő elemzése kedvező hatással lehet a pályaválasztásra. Azok a tagállamok, amelyekben az oktatási rendszer az elméleti mellett gyakorlati képzést is kínál, a válság folyamán a fiatalok európai összehasonlításban viszonylag alacsony szintű munkanélküliségével tűntek ki. Az EGSZB meg van győződve a munkán alapuló szakmai képzési modellek – mint például az egyes tagállamokban létező duális képzési rendszerek – sikerességéről. Ezek a képzési modellek különösen akkor sikeresek, ha minden érintett fél (munkaadók és munkavállalók, érdekképviseleti szervezeteik, valamint a közszféra is) vállalja a saját felelősségét.

| 1.4 | Az iskolából a szakmai életbe való átmenet során fontos szerepet kapnak az állami foglalkoztatási szolgálatok is. Ezeknek azonban megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy ne csak a munkanélkülieket támogassák a munkakeresésben, hanem a keresleti oldallal is szoros kapcsolatot tartsanak fenn. |
| --- | --- |

1.4

Az iskolából a szakmai életbe való átmenet során fontos szerepet kapnak az állami foglalkoztatási szolgálatok is. Ezeknek azonban megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy ne csak a munkanélkülieket támogassák a munkakeresésben, hanem a keresleti oldallal is szoros kapcsolatot tartsanak fenn.

| 1.5 | A szociális partnereknek a növekedési stratégiába, munkaerő-piaci reformokba, képzési programokba és az állami foglalkoztatási szolgálatok reformjaiba való bevonása, valamint az ifjúsági szervezeteknek az ifjúsági garancia megvalósításába való bevonása biztosítja a népesség széles körének egyetértését és ezáltal a társadalmi békét. Csak a közösen meghozott döntések képesek tartós változást előidézni. |
| --- | --- |

1.5

A szociális partnereknek a növekedési stratégiába, munkaerő-piaci reformokba, képzési programokba és az állami foglalkoztatási szolgálatok reformjaiba való bevonása, valamint az ifjúsági szervezeteknek az ifjúsági garancia megvalósításába való bevonása biztosítja a népesség széles körének egyetértését és ezáltal a társadalmi békét. Csak a közösen meghozott döntések képesek tartós változást előidézni.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A fiatalok munkanélkülisége elleni hatékony küzdelem a jelen egyik legnagyobb kihívása. A 15–24 évesek munkanélküliségi rátája mindig magasabb volt, mint a 24–65 évesek korcsoportjáé, a pénzügyi és gazdasági válság azonban különösen erősen sújtotta a munkaerőpiacra belépni készülő fiatalokat. Míg az Eurostat (1) szerint a fiatalok munkanélküliségi rátája 2008 végéig a kétszerese volt az össznépességének, 2012 végére az össznépesség munkanélküliségi rátájának 2,6-szeresére emelkedett. |
| --- | --- |

2.1

A fiatalok munkanélkülisége elleni hatékony küzdelem a jelen egyik legnagyobb kihívása. A 15–24 évesek munkanélküliségi rátája mindig magasabb volt, mint a 24–65 évesek korcsoportjáé, a pénzügyi és gazdasági válság azonban különösen erősen sújtotta a munkaerőpiacra belépni készülő fiatalokat. Míg az Eurostat (1) szerint a fiatalok munkanélküliségi rátája 2008 végéig a kétszerese volt az össznépességének, 2012 végére az össznépesség munkanélküliségi rátájának 2,6-szeresére emelkedett.

| 2.2 | Ennek oka, hogy a gyenge, illetve negatív növekedés, a belső kereslet visszaesése, a közszférabeli megtakarítások és az ezzel összefüggő létszámstop miatt kevesebb a munkahely, ezt pedig súlyosbította a képzés és a munkaerőpiac terén idejében végrehajtandó strukturális reformok elmulasztása, a képzettségek hiánya és a munkaerőpiacon nem keresett képzettségek. |
| --- | --- |

2.2

Ennek oka, hogy a gyenge, illetve negatív növekedés, a belső kereslet visszaesése, a közszférabeli megtakarítások és az ezzel összefüggő létszámstop miatt kevesebb a munkahely, ezt pedig súlyosbította a képzés és a munkaerőpiac terén idejében végrehajtandó strukturális reformok elmulasztása, a képzettségek hiánya és a munkaerőpiacon nem keresett képzettségek.

| 2.3 | A fiatalok munkanélküliségi rátája a 15–24 éves munkanélküliek arányát fejezi ki a kereső tevékenységet folytató ugyanilyen korúak számához képest. 2013-ban az EU-28-ra vonatkozóan ez 23,3 % volt. Az Eurostat (2) második mutatóként a fiatal munkanélküliek arányát számolja ki (a 15–24 éves munkanélküliek arányát az ugyanilyen korú össznépességhez képest), amely az EU-ban 2013-ban 9,8 % volt. Ez a mutató azt jelzi, hogy ebben a korcsoportban számos fiatal képzésben vesz részt, és egyáltalán nem áll a munkaerőpiac rendelkezésére. A tagállamokat igen különbözően érinti a fiatalok munkanélkülisége: A fiatal munkanélküliek aránya a németországi 4 %-tól a spanyolországi 20,8 %-ig, a fiatalok munkanélküliségi rátája a németországi 7,9 %-tól a görögországi 58,3 %-ig terjed. |
| --- | --- |

2.3

A fiatalok munkanélküliségi rátája a 15–24 éves munkanélküliek arányát fejezi ki a kereső tevékenységet folytató ugyanilyen korúak számához képest. 2013-ban az EU-28-ra vonatkozóan ez 23,3 % volt. Az Eurostat (2) második mutatóként a fiatal munkanélküliek arányát számolja ki (a 15–24 éves munkanélküliek arányát az ugyanilyen korú össznépességhez képest), amely az EU-ban 2013-ban 9,8 % volt. Ez a mutató azt jelzi, hogy ebben a korcsoportban számos fiatal képzésben vesz részt, és egyáltalán nem áll a munkaerőpiac rendelkezésére. A tagállamokat igen különbözően érinti a fiatalok munkanélkülisége: A fiatal munkanélküliek aránya a németországi 4 %-tól a spanyolországi 20,8 %-ig, a fiatalok munkanélküliségi rátája a németországi 7,9 %-tól a görögországi 58,3 %-ig terjed.

| 2.4 | Még ha tisztázzuk is, hogy a fiatalok munkanélküliségi rátája nem adja meg, hogy az összes fiatal hány százaléka munkanélküli, akkor is megállapítható, hogy a fiatalok jelentős aránya keres munkát. |
| --- | --- |

2.4

Még ha tisztázzuk is, hogy a fiatalok munkanélküliségi rátája nem adja meg, hogy az összes fiatal hány százaléka munkanélküli, akkor is megállapítható, hogy a fiatalok jelentős aránya keres munkát.

| 2.5 | A fiatalok közül különös figyelmet érdemel az úgynevezett NEET-fiatalok (not in employment, education or training – nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő) csoportja: az Eurofound (3) szerint a NEET-fiatalok esetében nagyobb a veszélye annak, hogy később is csak bizonytalan munkahelyeket találnak, és a korán megélt frusztráció révén hajlamosabbá válnak a szegénységre, társadalmi kirekesztettségre és radikalizálódásra. Annak költségei, hogy ezek a fiatalok távol maradnak a munkaerőpiacról, óvatos becslések szerint is 153 milliárd eurót tesznek ki, ami az európai GDP 1,2 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

2.5

A fiatalok közül különös figyelmet érdemel az úgynevezett NEET-fiatalok (not in employment, education or training – nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő) csoportja: az Eurofound (3) szerint a NEET-fiatalok esetében nagyobb a veszélye annak, hogy később is csak bizonytalan munkahelyeket találnak, és a korán megélt frusztráció révén hajlamosabbá válnak a szegénységre, társadalmi kirekesztettségre és radikalizálódásra. Annak költségei, hogy ezek a fiatalok távol maradnak a munkaerőpiacról, óvatos becslések szerint is 153 milliárd eurót tesznek ki, ami az európai GDP 1,2 %-ának felel meg.

| 2.6 | Az EU egyes tagállamaiban – a fiatalok munkanélküliségétől függetlenül – egyre nagyobb az olyan üres állások száma, amelyeket nem tudnak betölteni. Ez különböző ágazatokban dolgozó szakmunkásokat, a matematikával, informatikával és új technológiákkal kapcsolatos, magas képzettséget igénylő szakmákat érint, valamint középvezetői álláshelyeket is, ahol horizontális kompetenciákkal (kommunikációs készség, csapatszellem, vállalkozó szellem stb.) rendelkező emberekre van szükség. |
| --- | --- |

2.6

Az EU egyes tagállamaiban – a fiatalok munkanélküliségétől függetlenül – egyre nagyobb az olyan üres állások száma, amelyeket nem tudnak betölteni. Ez különböző ágazatokban dolgozó szakmunkásokat, a matematikával, informatikával és új technológiákkal kapcsolatos, magas képzettséget igénylő szakmákat érint, valamint középvezetői álláshelyeket is, ahol horizontális kompetenciákkal (kommunikációs készség, csapatszellem, vállalkozó szellem stb.) rendelkező emberekre van szükség.

3.   Európa válasza a fiatalok munkanélküliségére

3.1   Az ifjúsági garancia

| 3.1.1 | Az Európai Bizottság közleményeiben (4) 2011 óta található meg az ifjúsági garancia ötlete. Az EU miniszteri tanácsa 2013. áprilisban fogadott el egy ajánlást az ifjúsági garancia létrehozásáról. Az ifjúsági garancia megvalósításának célja, hogy minden 25 év alatti fiatal tanulmányai befejezését vagy munkahelye elvesztését követően négy hónapon belül jó ajánlatot kapjon munkahelyre, továbbképzésre, szakmai gyakorlatra vagy gyakorlati helyre. |
| --- | --- |

3.1.1

Az Európai Bizottság közleményeiben (4) 2011 óta található meg az ifjúsági garancia ötlete. Az EU miniszteri tanácsa 2013. áprilisban fogadott el egy ajánlást az ifjúsági garancia létrehozásáról. Az ifjúsági garancia megvalósításának célja, hogy minden 25 év alatti fiatal tanulmányai befejezését vagy munkahelye elvesztését követően négy hónapon belül jó ajánlatot kapjon munkahelyre, továbbképzésre, szakmai gyakorlatra vagy gyakorlati helyre.

| 3.1.2 | Az ifjúsági garancia intézkedéseinek többsége az Európai Szociális Alapból társfinanszírozható. Ezenfelül 20 tagállam számára a magas regionális ifjúsági munkanélküliségi rátájuk (legalább egy régióban 25 %-nál magasabb) alapján további eszközök állnak rendelkezésre a foglalkoztatási kezdeményezésből. |
| --- | --- |

3.1.2

Az ifjúsági garancia intézkedéseinek többsége az Európai Szociális Alapból társfinanszírozható. Ezenfelül 20 tagállam számára a magas regionális ifjúsági munkanélküliségi rátájuk (legalább egy régióban 25 %-nál magasabb) alapján további eszközök állnak rendelkezésre a foglalkoztatási kezdeményezésből.

| 3.1.3 | Az európai szemeszter keretében a megvalósítási tervek értékelését és felügyeletét be kell építeni az országspecifikus ajánlásokba, hogy biztosítható legyen, hogy az ifjúsági garancia összhangban álljon az „Európa 2020” stratégia céljaival. |
| --- | --- |

3.1.3

Az európai szemeszter keretében a megvalósítási tervek értékelését és felügyeletét be kell építeni az országspecifikus ajánlásokba, hogy biztosítható legyen, hogy az ifjúsági garancia összhangban álljon az „Európa 2020” stratégia céljaival.

| 3.1.4 | Az Európai Beruházási Bank 2013-ban elindította a 6 milliárd euróval finanszírozott „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” programot. A program 2014-ben és 2015-ben is ugyanilyen összegű támogatásban részesül majd. |
| --- | --- |

3.1.4

Az Európai Beruházási Bank 2013-ban elindította a 6 milliárd euróval finanszírozott „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” programot. A program 2014-ben és 2015-ben is ugyanilyen összegű támogatásban részesül majd.

3.2   Az európai szociális partnerek cselekvési kerete a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemhez

Az európai szociális partnerek 2013. júniusban intézkedési keretet (5) fogadtak el az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozóan. Az intézkedési keret a jó gyakorlat jelenlegi és új példáin alapul a négy kiemelt területen: tanulás, átmenet a képzés és a munka közt, foglalkoztatás és vállalkozói tevékenység. Célja, hogy a tagállami szociális partnereket arra ösztönözze, hogy saját környezetükben megoldásokat találjanak és azokat az adott nemzeti sajátosságokhoz igazítsák.

3.3   Az EGSZB hozzájárulása

| 3.3.1 | Az EGSZB számos véleményben (6), konferencián és meghallgatáson (7) foglalkozott már a fiatalok munkaerő-piaci helyzetével. A munkaerőpiac megfigyelőközpontja keretében új munkamódszerként alkalmazzák kísérleti tanulmányok kidolgozását bizonyos témákban. Ennek során néhány tagállamból összegyűjtik a szervezett civil társadalom álláspontját, annak megítélése céljából, hogy az európai politikák és intézkedések elérik-e a kívánt hatást. A fiatalok foglalkoztatásának fontos témája az egyik legelső ilyen tárgykör, melyet aktualitása miatt kiválasztottak egy kísérleti tanulmány elkészítéséhez. |
| --- | --- |

3.3.1

Az EGSZB számos véleményben (6), konferencián és meghallgatáson (7) foglalkozott már a fiatalok munkaerő-piaci helyzetével. A munkaerőpiac megfigyelőközpontja keretében új munkamódszerként alkalmazzák kísérleti tanulmányok kidolgozását bizonyos témákban. Ennek során néhány tagállamból összegyűjtik a szervezett civil társadalom álláspontját, annak megítélése céljából, hogy az európai politikák és intézkedések elérik-e a kívánt hatást. A fiatalok foglalkoztatásának fontos témája az egyik legelső ilyen tárgykör, melyet aktualitása miatt kiválasztottak egy kísérleti tanulmány elkészítéséhez.

| 3.3.2 | Az ifjúsági foglalkoztatási csomagról szóló véleményében (8) az EGSZB megállapította: „Valódi növekedési stratégia szükséges uniós és tagállami szinten ahhoz, hogy elősegítsük egyre több stabil álláshely kialakulását. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében.” Ezenkívül megállapította azt is, hogy az ifjúsági garancia 6 millió eurós finanszírozása nem lesz elegendő. |
| --- | --- |

3.3.2

Az ifjúsági foglalkoztatási csomagról szóló véleményében (8) az EGSZB megállapította: „Valódi növekedési stratégia szükséges uniós és tagállami szinten ahhoz, hogy elősegítsük egyre több stabil álláshely kialakulását. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében.” Ezenkívül megállapította azt is, hogy az ifjúsági garancia 6 millió eurós finanszírozása nem lesz elegendő.

| 3.3.3 | „A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere” tárgyában készült véleményében (9) az EGSZB utalt arra, hogy a szakmai gyakorlatok fontos kaput nyitnak a munkaerőpiac felé, de nem jelentenek kizárólagos gyógyírt a fiatalok munkanélküliségére. Amellett, hogy a szakmai gyakorlatokat nagyobb mértékben be kell építeni a tantervekbe és alapvető szociális védelemmel kell összekapcsolni, ki kell dolgozni olyan iránymutatásokat is, amelyek áttekintést nyújtanak a támogatási lehetőségekről a megosztott pénzügyi felelősséggel járó szakmai gyakorlati modellek kidolgozása érdekében. |
| --- | --- |

3.3.3

„A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere” tárgyában készült véleményében (9) az EGSZB utalt arra, hogy a szakmai gyakorlatok fontos kaput nyitnak a munkaerőpiac felé, de nem jelentenek kizárólagos gyógyírt a fiatalok munkanélküliségére. Amellett, hogy a szakmai gyakorlatokat nagyobb mértékben be kell építeni a tantervekbe és alapvető szociális védelemmel kell összekapcsolni, ki kell dolgozni olyan iránymutatásokat is, amelyek áttekintést nyújtanak a támogatási lehetőségekről a megosztott pénzügyi felelősséggel járó szakmai gyakorlati modellek kidolgozása érdekében.

| 3.3.4 | Az EGSZB az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló határozatot (10) annak a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben betöltött fontos szerepe miatt is nyomatékosan üdvözölte. Az ÁFSz-eknek tudniuk kell közvetlenül, rugalmasan és kreatívan reagálni a környezetükben zajló változásokra és rövid távú fellépéseket fenntartható megoldásokkal kombinálni. Ennek megfelelő kapacitásban és az elegendő pénzügyi támogatásban kell megmutatkoznia. Az ÁFSz-eknek a munka kínálati oldalára kell erősebben koncentrálniuk, mivel a munkaadók egyre nagyobb nehézségekkel szembesülnek a szükséges munkaerő megtalálását illetően. |
| --- | --- |

3.3.4

Az EGSZB az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló határozatot (10) annak a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben betöltött fontos szerepe miatt is nyomatékosan üdvözölte. Az ÁFSz-eknek tudniuk kell közvetlenül, rugalmasan és kreatívan reagálni a környezetükben zajló változásokra és rövid távú fellépéseket fenntartható megoldásokkal kombinálni. Ennek megfelelő kapacitásban és az elegendő pénzügyi támogatásban kell megmutatkoznia. Az ÁFSz-eknek a munka kínálati oldalára kell erősebben koncentrálniuk, mivel a munkaadók egyre nagyobb nehézségekkel szembesülnek a szükséges munkaerő megtalálását illetően.

| 3.3.5 | A „Megnyíló oktatás” című közleményhez (11) kidolgozott véleményében az EGSZB hangsúlyozta, hogy a digitális megközelítés az oktatási rendszerekben hozzájárulhat ahhoz, hogy színvonalasabb és kreatívabb legyen a képzési kínálat. Ahhoz, hogy az „oktatás megnyitása” innovatív módon, új technológiákat és nyitott oktatási segédanyagokat felhasználva történjen egy mindenki számára hozzáférhető tanítási és tanulási környezetben, elengedhetetlen a tanároknak a kezdeményezés kialakításában és végrehajtásában való részvétele, valamint megfelelő képzésük. A sikerhez alapvető fontosságú az összes szereplő mozgósítása és a „tanulási partnerségek” létrehozásának támogatása a társadalomban. |
| --- | --- |

3.3.5

A „Megnyíló oktatás” című közleményhez (11) kidolgozott véleményében az EGSZB hangsúlyozta, hogy a digitális megközelítés az oktatási rendszerekben hozzájárulhat ahhoz, hogy színvonalasabb és kreatívabb legyen a képzési kínálat. Ahhoz, hogy az „oktatás megnyitása” innovatív módon, új technológiákat és nyitott oktatási segédanyagokat felhasználva történjen egy mindenki számára hozzáférhető tanítási és tanulási környezetben, elengedhetetlen a tanároknak a kezdeményezés kialakításában és végrehajtásában való részvétele, valamint megfelelő képzésük. A sikerhez alapvető fontosságú az összes szereplő mozgósítása és a „tanulási partnerségek” létrehozásának támogatása a társadalomban.

| 3.3.6 | Az alábbiakban EGSZB-tagok által ajánlott projekteket ismertetünk. Mivel többnyire viszonylag új projektekről van szó, gyakran nem állnak rendelkezésre adatok hatékonyságukról és eredményességükről, ezért az értékelés kizárólag a bizottsági tagok tapasztalataira támaszkodik. |
| --- | --- |

3.3.6

Az alábbiakban EGSZB-tagok által ajánlott projekteket ismertetünk. Mivel többnyire viszonylag új projektekről van szó, gyakran nem állnak rendelkezésre adatok hatékonyságukról és eredményességükről, ezért az értékelés kizárólag a bizottsági tagok tapasztalataira támaszkodik.

3.4   Az oktatási rendszerek reformja

| 3.4.1 | Az európai szemeszter keretében 16 tagállamnak ajánlották, hogy korszerűsítsék oktatási rendszerüket. 12 esetben azt ajánlották, hogy a szakképzést jobban igazítsák hozzá a munkaerő-piaci igényekhez, illetve erősítsék meg a duális szakképzést. |
| --- | --- |

3.4.1

Az európai szemeszter keretében 16 tagállamnak ajánlották, hogy korszerűsítsék oktatási rendszerüket. 12 esetben azt ajánlották, hogy a szakképzést jobban igazítsák hozzá a munkaerő-piaci igényekhez, illetve erősítsék meg a duális szakképzést.

| 3.4.2 | Az oktatási rendszer nemzeti hatáskörbe tartozik és továbbra is oda kell tartoznia. De tapasztalatcsere, társaktól való tanulás és pénzügyi ösztönzők segítségével az európai szint mégis fontos impulzusokat adhat. Az oktatási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy a fiataloknak ne csak a kultúrájuk szempontjából alapvető technikákat tanítsák meg, hanem arra is felkészítsék őket, hogy képesek legyenek önállóan reagálni a változó követelményekre, és így személyes pályafutásuk részévé váljon az egész életen át tartó tanulás. |
| --- | --- |

3.4.2

Az oktatási rendszer nemzeti hatáskörbe tartozik és továbbra is oda kell tartoznia. De tapasztalatcsere, társaktól való tanulás és pénzügyi ösztönzők segítségével az európai szint mégis fontos impulzusokat adhat. Az oktatási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy a fiataloknak ne csak a kultúrájuk szempontjából alapvető technikákat tanítsák meg, hanem arra is felkészítsék őket, hogy képesek legyenek önállóan reagálni a változó követelményekre, és így személyes pályafutásuk részévé váljon az egész életen át tartó tanulás.

| 3.4.3 | A megfelelő időben nyújtott pályaválasztási tanácsadás és tájékoztatás segíthet a saját adottságok és kompetenciák felismerésében, de fontos felvilágosítást adhat a munkaerőpiac alakulásáról is. Az olyan projektek, mint a „Wiener Töchtertag” (12) (amelynek keretében lányok üzemeket látogatnak, hogy új szakterületekkel és álláslehetőségekkel ismerkedjenek meg), ahhoz is hozzájárulhatnak, hogy felkeltsük a lányok érdeklődését a műszaki képzések iránt is. |
| --- | --- |

3.4.3

A megfelelő időben nyújtott pályaválasztási tanácsadás és tájékoztatás segíthet a saját adottságok és kompetenciák felismerésében, de fontos felvilágosítást adhat a munkaerőpiac alakulásáról is. Az olyan projektek, mint a „Wiener Töchtertag” (12) (amelynek keretében lányok üzemeket látogatnak, hogy új szakterületekkel és álláslehetőségekkel ismerkedjenek meg), ahhoz is hozzájárulhatnak, hogy felkeltsük a lányok érdeklődését a műszaki képzések iránt is.

| 3.4.4 | A korai iskolaelhagyásnak sokféle oka lehet, ezért testre szabott intézkedésekre van szükség. Példa erre a „Jugendcoaching” (13) Ausztriában vagy a „Joblinge” (14) Németországban. Itt azok a fiatalok, akiket a rendszerből való kiesés veszélye fenyeget, határozott ideig személyes tanácsadást és mentori segítséget kapnak a megfelelő képzés vagy munkahely megtalálásához. |
| --- | --- |

3.4.4

A korai iskolaelhagyásnak sokféle oka lehet, ezért testre szabott intézkedésekre van szükség. Példa erre a „Jugendcoaching” (13) Ausztriában vagy a „Joblinge” (14) Németországban. Itt azok a fiatalok, akiket a rendszerből való kiesés veszélye fenyeget, határozott ideig személyes tanácsadást és mentori segítséget kapnak a megfelelő képzés vagy munkahely megtalálásához.

| 3.4.5 | Az alacsony ifjúsági munkanélküliség jellemezte európai országokban feltűnik, hogy oktatási rendszerük közel áll a munkaerőpiachoz és a vállalkozásokhoz, és minősített, átvihető szakképesítésekkel rendelkezik. A képzés – különféle formákban – részben közvetlenül a cégeknél, részben az iskolában folyik. Ezt azok az uniós intézmények és uniós szociális partnerek is elismerték, amelyek támogatják a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét (15). A tanulószerződéses gyakorlati képzés az ifjúsági garancia egyik legfontosabb eleme. Sikerének alapját egy széles partnerség képezi, amely a vállalkozások, a munkavállalók és az oktatási intézmények köréből összehozza az érdekelt feleket. A cégek, a munkaerőpiac és a fiatalok igényeihez igazodó duális rendszer létrehozásához alapvetően fontos, hogy a szervezésbe és a megvalósításba szorosan bevonják a vállalkozásközeli intézményeket. Szoros bevonásuknak köszönhetően a szociális partnerek azonosulnak a rendszerrel és segítik annak működését („a rendszer társtulajdonosai” lesznek). Ezen túlmenően a munkaadók felelős magatartására és beruházási hajlandóságára is szükség van. Ha más tagállamok rövid távon nem is tudnak kialakítani egy átfogó tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszert, azonos ágazatokhoz tartozó vállalkozók állandó csoportjával akkor is ki lehetne próbálni például különálló duális képzési programokat. Ehhez az ágazati szociális partnereknek közös képzési normákat és minősítési rendszereket kellene meghatározniuk. Lehetőségként felmerülhet az iskolák közötti megerősített együttműködés is autonómiájuk keretében az egyes vállalatokkal, ahogy ez például Lengyelországban működik. |
| --- | --- |

3.4.5

Az alacsony ifjúsági munkanélküliség jellemezte európai országokban feltűnik, hogy oktatási rendszerük közel áll a munkaerőpiachoz és a vállalkozásokhoz, és minősített, átvihető szakképesítésekkel rendelkezik. A képzés – különféle formákban – részben közvetlenül a cégeknél, részben az iskolában folyik. Ezt azok az uniós intézmények és uniós szociális partnerek is elismerték, amelyek támogatják a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét (15). A tanulószerződéses gyakorlati képzés az ifjúsági garancia egyik legfontosabb eleme. Sikerének alapját egy széles partnerség képezi, amely a vállalkozások, a munkavállalók és az oktatási intézmények köréből összehozza az érdekelt feleket. A cégek, a munkaerőpiac és a fiatalok igényeihez igazodó duális rendszer létrehozásához alapvetően fontos, hogy a szervezésbe és a megvalósításba szorosan bevonják a vállalkozásközeli intézményeket. Szoros bevonásuknak köszönhetően a szociális partnerek azonosulnak a rendszerrel és segítik annak működését („a rendszer társtulajdonosai” lesznek). Ezen túlmenően a munkaadók felelős magatartására és beruházási hajlandóságára is szükség van. Ha más tagállamok rövid távon nem is tudnak kialakítani egy átfogó tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszert, azonos ágazatokhoz tartozó vállalkozók állandó csoportjával akkor is ki lehetne próbálni például különálló duális képzési programokat. Ehhez az ágazati szociális partnereknek közös képzési normákat és minősítési rendszereket kellene meghatározniuk. Lehetőségként felmerülhet az iskolák közötti megerősített együttműködés is autonómiájuk keretében az egyes vállalatokkal, ahogy ez például Lengyelországban működik.

| 3.4.6 | A Malta College of Arts, Science and Technology (MCAST) egyes évfolyamaival Málta az elmúlt években komoly lépéseket tett ebbe az irányba: az oktatás részben közvetlenül a vállalatoknál folyik. Így a gyakorlati képzését a Lufthansa máltai részlegénél teljesítő 284 diákból 163-an munkahelyhez jutottak. |
| --- | --- |

3.4.6

A Malta College of Arts, Science and Technology (MCAST) egyes évfolyamaival Málta az elmúlt években komoly lépéseket tett ebbe az irányba: az oktatás részben közvetlenül a vállalatoknál folyik. Így a gyakorlati képzését a Lufthansa máltai részlegénél teljesítő 284 diákból 163-an munkahelyhez jutottak.

| 3.4.7 | Az informálisan szerzett képesítések elismerése. A nem formális és informális tanulás útján szerzett tanulási eredmények – különösen a tudás, készségek és kompetenciák – validációja fontos szerepet játszhat a foglalkoztathatóság és a mobilitás fokozásában, és növelheti az egész életen át tartó tanulás iránti motivációt, különösen a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű vagy alacsony képesítésű személyek körében. |
| --- | --- |

3.4.7

Az informálisan szerzett képesítések elismerése. A nem formális és informális tanulás útján szerzett tanulási eredmények – különösen a tudás, készségek és kompetenciák – validációja fontos szerepet játszhat a foglalkoztathatóság és a mobilitás fokozásában, és növelheti az egész életen át tartó tanulás iránti motivációt, különösen a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű vagy alacsony képesítésű személyek körében.

| 3.4.8 | Most, amikor az Európai Unió a munkanélküliség – főleg fiatalok körében tapasztalható – nagyarányú növekedésével járó súlyos gazdasági válsággal néz szembe, a népesség pedig öregedő tendenciát mutat, a releváns ismeretek, készségek és kompetenciák validációja még fontosabb szerepet kap a munkaerőpiac működésének javításában, a mobilitás elősegítésében, valamint a versenyképesség és a gazdasági növekedés erősítésében. |
| --- | --- |

3.4.8

Most, amikor az Európai Unió a munkanélküliség – főleg fiatalok körében tapasztalható – nagyarányú növekedésével járó súlyos gazdasági válsággal néz szembe, a népesség pedig öregedő tendenciát mutat, a releváns ismeretek, készségek és kompetenciák validációja még fontosabb szerepet kap a munkaerőpiac működésének javításában, a mobilitás elősegítésében, valamint a versenyképesség és a gazdasági növekedés erősítésében.

3.5   Intézkedések az iskolából a szakmai életbe való átmenet megkönnyítésére

| 3.5.1 | Képesítések és (szak)képzési intézkedések. A munkatapasztalat hiánya fontos tényező a tekintetben, hogy a vállalkozások gazdaságilag nehéz időkben miért vonakodnak a fiatalok alkalmazásától. A tisztán elméleti oktatás a tanultak gyakorlati alkalmazásának követelménye nélkül egyre nyilvánvalóbban akadályozza a munkaerőpiacra való bejutást. |
| --- | --- |

3.5.1

Képesítések és (szak)képzési intézkedések. A munkatapasztalat hiánya fontos tényező a tekintetben, hogy a vállalkozások gazdaságilag nehéz időkben miért vonakodnak a fiatalok alkalmazásától. A tisztán elméleti oktatás a tanultak gyakorlati alkalmazásának követelménye nélkül egyre nyilvánvalóbban akadályozza a munkaerőpiacra való bejutást.

| 3.5.2 | A „Thinking outside the box on recruitment” elnevezésű litván projekt célja, hogy a fiatalokat felkészítse a munkára, és megfelelő vállalatoknál keressen számukra gyakornoki helyet. Hasonlóan működnek az osztrák munkaügyi szolgálat „Implacement-alapítványai” (16), amelyek a személyzeti szükségletüket lefedni nem tudó vállalatokat összehozzák az adott munkahely tekintetében hiányosan képzett munkakeresőkkel. A képzési és létbiztonsági költségeket megosztják a munkaügyi hatóság és a vállalatok között. Az értékelésekből kiderül, hogy a program lejárta után három hónappal a résztvevők mintegy 75 %-ának van munkahelye. |
| --- | --- |

3.5.2

A „Thinking outside the box on recruitment” elnevezésű litván projekt célja, hogy a fiatalokat felkészítse a munkára, és megfelelő vállalatoknál keressen számukra gyakornoki helyet. Hasonlóan működnek az osztrák munkaügyi szolgálat „Implacement-alapítványai” (16), amelyek a személyzeti szükségletüket lefedni nem tudó vállalatokat összehozzák az adott munkahely tekintetében hiányosan képzett munkakeresőkkel. A képzési és létbiztonsági költségeket megosztják a munkaügyi hatóság és a vállalatok között. Az értékelésekből kiderül, hogy a program lejárta után három hónappal a résztvevők mintegy 75 %-ának van munkahelye.

| 3.5.3 | Franciaországban a szakmaközi szociális partneri megállapodásoknak köszönhetően 2011 óta különféle programok indultak kifejezetten a (felső)oktatási képesítéssel rendelkező vagy nem rendelkező fiatalok számára, hogy támogassák őket a munkahelykeresésben. E programok egyik legfontosabb eleme az álláshirdetésekre való jelentkezéshez segítséget nyújtó tanfolyam. A program értékelésekor kimutatták, hogy a résztvevők körében 65 %-os volt a munkaerő-piaci integráció, ami 18 %-kal meghaladja a kontrollcsoportra jellemző arányt. |
| --- | --- |

3.5.3

Franciaországban a szakmaközi szociális partneri megállapodásoknak köszönhetően 2011 óta különféle programok indultak kifejezetten a (felső)oktatási képesítéssel rendelkező vagy nem rendelkező fiatalok számára, hogy támogassák őket a munkahelykeresésben. E programok egyik legfontosabb eleme az álláshirdetésekre való jelentkezéshez segítséget nyújtó tanfolyam. A program értékelésekor kimutatták, hogy a résztvevők körében 65 %-os volt a munkaerő-piaci integráció, ami 18 %-kal meghaladja a kontrollcsoportra jellemző arányt.

| 3.5.4 | Írországban a „Jobbridge” (17) elnevezésű program segítségével 6–9 hónapos, különböző vállalatoknál végzendő gyakornoki munkát kínálnak olyan fiataloknak, akik már legalább 78 napja szociális segélyben részesülnek. A gyakornokok a szociális segély mellett heti 50 eurót kapnak. Bírálandó, hogy azok, akik az iskola mellett például részmunkaidőben dolgoznak, képzésüket követően nem vehetik igénybe ezt a programot, mert nem részesülnek szociális segélyben. Az EGSZB szerint korábban meg kellene kezdeni a mozgósító intézkedéseket, mivel a hosszú várakozási idő elbátortalanítja az embereket ahelyett, hogy támogatná a munkába állást. |
| --- | --- |

3.5.4

Írországban a „Jobbridge” (17) elnevezésű program segítségével 6–9 hónapos, különböző vállalatoknál végzendő gyakornoki munkát kínálnak olyan fiataloknak, akik már legalább 78 napja szociális segélyben részesülnek. A gyakornokok a szociális segély mellett heti 50 eurót kapnak. Bírálandó, hogy azok, akik az iskola mellett például részmunkaidőben dolgoznak, képzésüket követően nem vehetik igénybe ezt a programot, mert nem részesülnek szociális segélyben. Az EGSZB szerint korábban meg kellene kezdeni a mozgósító intézkedéseket, mivel a hosszú várakozási idő elbátortalanítja az embereket ahelyett, hogy támogatná a munkába állást.

| 3.5.5 | A skót önkéntes szervezetek tanácsa 2011-ben indította el a „Community Jobs Scotland” elnevezésű programot. Ez a program fiatal munkanélküliekre irányul, és társadalmi segélyszervezetekkel dolgozik együtt, amelyek 6–9 hónapra számos ágazatban munkahelyet kínálnak mind a magasabban, mind az alapfokon képzett fiataloknak. A fiatalok valódi munkahelyet kapnak, helyt kell állniuk a kiválasztási folyamatban, és fizetésben, illetve továbbképzésben részesülnek. A fiatal résztvevők száma meghaladta a 4  000-et, 47,3 %-uk közvetlenül álláshoz jutott, 63,6 %-uk pedig közvetett módon további tanfolyamokon és önkéntes tevékenységekben vehetett részt. |
| --- | --- |

3.5.5

A skót önkéntes szervezetek tanácsa 2011-ben indította el a „Community Jobs Scotland” elnevezésű programot. Ez a program fiatal munkanélküliekre irányul, és társadalmi segélyszervezetekkel dolgozik együtt, amelyek 6–9 hónapra számos ágazatban munkahelyet kínálnak mind a magasabban, mind az alapfokon képzett fiataloknak. A fiatalok valódi munkahelyet kapnak, helyt kell állniuk a kiválasztási folyamatban, és fizetésben, illetve továbbképzésben részesülnek. A fiatal résztvevők száma meghaladta a 4  000-et, 47,3 %-uk közvetlenül álláshoz jutott, 63,6 %-uk pedig közvetett módon további tanfolyamokon és önkéntes tevékenységekben vehetett részt.

| 3.5.6 | Dániában a szakszervezetek és foglalkoztatási alapok a köz- és magánszférabeli munkaadókkal együttműködésben gyakornoki helyeket hoznak létre a képesítéssel rendelkező fiatalok számára, hogy azok munkatapasztalatot szerezhessenek és szakosodni tudjanak saját területükön. A gyakorlat elvégzése után a résztvevők mintegy 60 %-a állást talált, habár pontosabb adatok csak a projekt 2014. áprilisi lezárása után állnak majd rendelkezésre. |
| --- | --- |

3.5.6

Dániában a szakszervezetek és foglalkoztatási alapok a köz- és magánszférabeli munkaadókkal együttműködésben gyakornoki helyeket hoznak létre a képesítéssel rendelkező fiatalok számára, hogy azok munkatapasztalatot szerezhessenek és szakosodni tudjanak saját területükön. A gyakorlat elvégzése után a résztvevők mintegy 60 %-a állást talált, habár pontosabb adatok csak a projekt 2014. áprilisi lezárása után állnak majd rendelkezésre.

| 3.5.7 | Az ILO által kitüntetett, „Moje izkušnje” (18) („Az én tapasztalatom”) elnevezésű szlovén projekt egy online platform segítségével kapcsolja össze a diákokat és a munkaadókat, amelyre a diákok feltölthetik munkatapasztalatukat. Emellett tanúsítványokat bocsát ki a munkatapasztalat igazolására. |
| --- | --- |

3.5.7

Az ILO által kitüntetett, „Moje izkušnje” (18) („Az én tapasztalatom”) elnevezésű szlovén projekt egy online platform segítségével kapcsolja össze a diákokat és a munkaadókat, amelyre a diákok feltölthetik munkatapasztalatukat. Emellett tanúsítványokat bocsát ki a munkatapasztalat igazolására.

| 3.5.8 | Spanyolországban a „Novia Salcedo Alapítvány” elnevezésű nonprofit kulturális magánszervezet olyan programot kínál a gyakornokoknak, amelynek keretében a szakmai képesítéssel rendelkezőknek az elméleti tanulás és a vállalatoknál megszerzendő gyakorlati munkatapasztalat ötvözésével nyújt segítséget. Az értékelések szerint a program elvégzése után a résztvevők több mint 52,23 %-a munkaszerződést kapott. |
| --- | --- |

3.5.8

Spanyolországban a „Novia Salcedo Alapítvány” elnevezésű nonprofit kulturális magánszervezet olyan programot kínál a gyakornokoknak, amelynek keretében a szakmai képesítéssel rendelkezőknek az elméleti tanulás és a vállalatoknál megszerzendő gyakorlati munkatapasztalat ötvözésével nyújt segítséget. Az értékelések szerint a program elvégzése után a résztvevők több mint 52,23 %-a munkaszerződést kapott.

| 3.5.9 | A Cseh Köztársaságban a munkaadók és a szakmai szervezetek partnerként vesznek részt a „POSPOLU” („Együtt”) elnevezésű projektben, amely az oktatás szervezeti struktúrájának módosítása és a munkahelyalapú tanulás megerősítése mellett száll síkra azzal, hogy partnerségeket hoz létre iskolák és vállalkozások között, illetve módosítási javaslatokat dolgoz ki a tananyagokra vonatkozóan. A projekt elsősorban a gépgyártási, elektrotechnikai, építőmérnöki, közlekedésmérnöki és informatikai szakképzést veszi célba. |
| --- | --- |

3.5.9

A Cseh Köztársaságban a munkaadók és a szakmai szervezetek partnerként vesznek részt a „POSPOLU” („Együtt”) elnevezésű projektben, amely az oktatás szervezeti struktúrájának módosítása és a munkahelyalapú tanulás megerősítése mellett száll síkra azzal, hogy partnerségeket hoz létre iskolák és vállalkozások között, illetve módosítási javaslatokat dolgoz ki a tananyagokra vonatkozóan. A projekt elsősorban a gépgyártási, elektrotechnikai, építőmérnöki, közlekedésmérnöki és informatikai szakképzést veszi célba.

| 3.5.10 | Portugáliában a technológiai központok hálózata két projektet támogat („Think Industry” és „F1 in Schools”), amelyek a munkaerőpiacon nélkülözhetetlen új ágazati készségekre összpontosítanak, olyan aktív megközelítést alkalmazva, amelynek jegyében ösztönzik a különféle eszközök és gépek használatát, közben pedig biztosítják a szükséges ismereteket egy valódi mini Forma1-es autó megépítéséhez és az ötlet/projekt piacra dobásához. Az iskolák és az ipar között kialakított partnerségek célja, hogy a fiatal diákok körében megváltoztassák az ipari karrierről kialakult képet, és a piaci igények felé irányítsák őket (19). |
| --- | --- |

3.5.10

Portugáliában a technológiai központok hálózata két projektet támogat („Think Industry” és „F1 in Schools”), amelyek a munkaerőpiacon nélkülözhetetlen új ágazati készségekre összpontosítanak, olyan aktív megközelítést alkalmazva, amelynek jegyében ösztönzik a különféle eszközök és gépek használatát, közben pedig biztosítják a szükséges ismereteket egy valódi mini Forma1-es autó megépítéséhez és az ötlet/projekt piacra dobásához. Az iskolák és az ipar között kialakított partnerségek célja, hogy a fiatal diákok körében megváltoztassák az ipari karrierről kialakult képet, és a piaci igények felé irányítsák őket (19).

| 3.5.11 | Olaszországban egy hároméves (2014-től 2016-ig tartó) program keretében a tanulószerződés jobb alkalmazása révén a középiskola utolsó két évében tanuló diákok vállalatoknál helyezkedhetnek el adott időszakokra. |
| --- | --- |

3.5.11

Olaszországban egy hároméves (2014-től 2016-ig tartó) program keretében a tanulószerződés jobb alkalmazása révén a középiskola utolsó két évében tanuló diákok vállalatoknál helyezkedhetnek el adott időszakokra.

| 3.5.12 | A mobilitás ösztönzése. A fiatalok munkatapasztalat-szerzést célzó, határokon átnyúló mobilitásának ösztönzése szintén elősegítheti a tisztán elméleti képzés és az első munkahely közötti szakadék áthidalását. |
| --- | --- |

3.5.12

A mobilitás ösztönzése. A fiatalok munkatapasztalat-szerzést célzó, határokon átnyúló mobilitásának ösztönzése szintén elősegítheti a tisztán elméleti képzés és az első munkahely közötti szakadék áthidalását.

| 3.5.13 | Jó példa erre az a Németország és Spanyolország közötti kétoldalú megállapodás, amely 2017-ig mintegy 5  000 spanyol fiatal számára biztosít foglalkoztatási és képzési lehetőségeket, de említhetjük a „The job of my life” és a „Make it in Germany” elnevezésű támogatási programokat is, melyek célja, hogy a fiatalokat Németországba hívják, ahol hiányszakmákat tanulhatnak ki. Ehhez fizetik számukra a hazájukban végzendő előkészítő német nyelvtanfolyamot, az utazással és költözéssel kapcsolatos költségek egy részét, valamint a szakmai gyakorlat előkészítéseképpen Németországban végzendő nyelvtanfolyamot. Ha a gyakorlat teljesítése után a munkaadó elégedett, lehetőség van egy 3–3,5 éves képzésre, amelynek során a képzési juttatást pénzügyi támogatás egészíti ki, és a fiatalok mentori segítséget kapnak az iskolában, a cégnél és mindennapjaikban. |
| --- | --- |

3.5.13

Jó példa erre az a Németország és Spanyolország közötti kétoldalú megállapodás, amely 2017-ig mintegy 5  000 spanyol fiatal számára biztosít foglalkoztatási és képzési lehetőségeket, de említhetjük a „The job of my life” és a „Make it in Germany” elnevezésű támogatási programokat is, melyek célja, hogy a fiatalokat Németországba hívják, ahol hiányszakmákat tanulhatnak ki. Ehhez fizetik számukra a hazájukban végzendő előkészítő német nyelvtanfolyamot, az utazással és költözéssel kapcsolatos költségek egy részét, valamint a szakmai gyakorlat előkészítéseképpen Németországban végzendő nyelvtanfolyamot. Ha a gyakorlat teljesítése után a munkaadó elégedett, lehetőség van egy 3–3,5 éves képzésre, amelynek során a képzési juttatást pénzügyi támogatás egészíti ki, és a fiatalok mentori segítséget kapnak az iskolában, a cégnél és mindennapjaikban.

| 3.5.14 | Az „Integration durch Austausch” elnevezésű programban a rosszabb munkaerő-piaci esélyekkel rendelkező csoportok szakmai integrációját a szakágú gyakorlati tapasztalatok másik uniós tagállamban történő megszerzésével támogatják. Ennek az ESZA társfinanszírozásával zajló programnak a félidei mérlegéből kiderült, hogy a cserék lezárta után hat hónappal a résztvevők 41 %-a dolgozott, 18 %-uk szakképzést, 7 %-uk iskolát, 4 %-uk pedig egyetemet végzett. |
| --- | --- |

3.5.14

Az „Integration durch Austausch” elnevezésű programban a rosszabb munkaerő-piaci esélyekkel rendelkező csoportok szakmai integrációját a szakágú gyakorlati tapasztalatok másik uniós tagállamban történő megszerzésével támogatják. Ennek az ESZA társfinanszírozásával zajló programnak a félidei mérlegéből kiderült, hogy a cserék lezárta után hat hónappal a résztvevők 41 %-a dolgozott, 18 %-uk szakképzést, 7 %-uk iskolát, 4 %-uk pedig egyetemet végzett.

| 3.5.15 | A munkaerő-piaci kínálat és kereslet jobb összehangolása érdekében elengedhetetlen az EURES reformja. Az EGSZB erről egy külön véleményben fejti ki nézeteit. Alapvetően fontos azonban, hogy az EURES-t ne csak néhány, hanem minden tagállamban foglalkoztatáspolitikai eszközként használják, és mindegyikükben meghirdessék a betöltendő álláshelyeket. A „Your first EURES Job” (20) kezdeményezés is jó példa a fiatal munkaerő határokon átnyúló mobilitásának ösztönzésére: a külföldi munkakezdésből adódó többletköltséghez való hozzájárulás révén a fiataloknak felajánlanak egy első munkahelyet (ami nem képzés vagy szakmai gyakorlat). |
| --- | --- |

3.5.15

A munkaerő-piaci kínálat és kereslet jobb összehangolása érdekében elengedhetetlen az EURES reformja. Az EGSZB erről egy külön véleményben fejti ki nézeteit. Alapvetően fontos azonban, hogy az EURES-t ne csak néhány, hanem minden tagállamban foglalkoztatáspolitikai eszközként használják, és mindegyikükben meghirdessék a betöltendő álláshelyeket. A „Your first EURES Job” (20) kezdeményezés is jó példa a fiatal munkaerő határokon átnyúló mobilitásának ösztönzésére: a külföldi munkakezdésből adódó többletköltséghez való hozzájárulás révén a fiataloknak felajánlanak egy első munkahelyet (ami nem képzés vagy szakmai gyakorlat).

| 3.5.16 | Ahhoz, hogy a készségek jobban megfeleljenek az igényeknek, nagyon fontos, hogy megfigyelőközpontokat hozzunk létre a készségigények előrejelzésére és korai feltárására. Ezt regionális és/vagy ágazati szinten, a szociális partnerek közreműködésével kellene megtenni egyfelől azért, hogy gyorsan lehessen reagálni a különböző gazdasági és jogi vagy akár műszaki változásokra, másfelől azért, mert a vállalkozások és a munkaerőpiac követelményeit is itt ismerik a legjobban. |
| --- | --- |

3.5.16

Ahhoz, hogy a készségek jobban megfeleljenek az igényeknek, nagyon fontos, hogy megfigyelőközpontokat hozzunk létre a készségigények előrejelzésére és korai feltárására. Ezt regionális és/vagy ágazati szinten, a szociális partnerek közreműködésével kellene megtenni egyfelől azért, hogy gyorsan lehessen reagálni a különböző gazdasági és jogi vagy akár műszaki változásokra, másfelől azért, mert a vállalkozások és a munkaerőpiac követelményeit is itt ismerik a legjobban.

3.6   Intézkedések a hátrányos helyzetű fiatalok integrációja érdekében

| 3.6.1 | A speciális igényű fiataloknak speciális támogatásra is szükségük van, hogy megtalálják helyüket a munkaerőpiacon. Erről a támogatásról Ausztriában a „Jobcoaching” (21) program gondoskodik, amely a fogyatékkal élőket vagy tanulási problémákkal küzdőket egyéni tanácsadás és mentorálás révén támogatja az új munkahelyen töltött első hónapok során. Ezt a támogatást nemcsak a fiatalok, de a vállalkozások számára is felkínálják. |
| --- | --- |

3.6.1

A speciális igényű fiataloknak speciális támogatásra is szükségük van, hogy megtalálják helyüket a munkaerőpiacon. Erről a támogatásról Ausztriában a „Jobcoaching” (21) program gondoskodik, amely a fogyatékkal élőket vagy tanulási problémákkal küzdőket egyéni tanácsadás és mentorálás révén támogatja az új munkahelyen töltött első hónapok során. Ezt a támogatást nemcsak a fiatalok, de a vállalkozások számára is felkínálják.

| 3.6.2 | Wales-ben kifejezetten a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok számára dolgozták ki az „Intermediate Labour Market” projektet, amely a munkaerőpiactól leginkább eltávolodott fiataloknak kínál egy jól felépített programot és különféle munkalehetőségeket. A projekt célja, hogy munkavállalásra ösztönözze a fiatalokat, megismertesse velük az általános magatartási szabályokat, alapkészségekkel ruházza fel őket és segítséget nyújtson nekik az álláshirdetésekre való jelentkezésben. Az összesen 249 résztvevőből 35-en szereztek munkahelyet. |
| --- | --- |

3.6.2

Wales-ben kifejezetten a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok számára dolgozták ki az „Intermediate Labour Market” projektet, amely a munkaerőpiactól leginkább eltávolodott fiataloknak kínál egy jól felépített programot és különféle munkalehetőségeket. A projekt célja, hogy munkavállalásra ösztönözze a fiatalokat, megismertesse velük az általános magatartási szabályokat, alapkészségekkel ruházza fel őket és segítséget nyújtson nekik az álláshirdetésekre való jelentkezésben. Az összesen 249 résztvevőből 35-en szereztek munkahelyet.

| 3.6.3 | A munkaerőpiactól eltávolodottak integrálására jó példa az U.S. Steel Košice „Equality of Opportunity” (22) elnevezésű projektje, amelynek keretében kifejezetten a Kassa környékén élő romákat foglalkoztatják és képezik ki. Sokan közülük most először érintkeznek a munka világával. 2002 óta több mint 150 roma számára hoztak létre munkahelyet. |
| --- | --- |

3.6.3

A munkaerőpiactól eltávolodottak integrálására jó példa az U.S. Steel Košice „Equality of Opportunity” (22) elnevezésű projektje, amelynek keretében kifejezetten a Kassa környékén élő romákat foglalkoztatják és képezik ki. Sokan közülük most először érintkeznek a munka világával. 2002 óta több mint 150 roma számára hoztak létre munkahelyet.

| 3.6.4 | A belga „Aktiva” (23) program a 25 év alatti, alacsonyan képzett, legalább 12 hónapja munkanélküli fiatalok esetében a munkaadói társadalombiztosítási járulékok csökkentéséről és öt negyedéven keresztül bértámogatásról gondoskodik. |
| --- | --- |

3.6.4

A belga „Aktiva” (23) program a 25 év alatti, alacsonyan képzett, legalább 12 hónapja munkanélküli fiatalok esetében a munkaadói társadalombiztosítási járulékok csökkentéséről és öt negyedéven keresztül bértámogatásról gondoskodik.

3.7   Intézkedések a munkaerő-piaci reform érdekében

| 3.7.1 | A munka jövőjével foglalkozó kutatóintézet szerint az 1980-as évek óta Európa több államában liberalizálták a határozott idejű munkaszerződéseket, így gondoskodva több belépési lehetőségről anélkül, hogy meg kelljen kérdőjelezni az elbocsátás elleni védelmet, amely több országban erősen kiépült (24). Ennek következtében a fiataloknak egyre inkább csak határozott időre szóló szerződéseket kínálnak, a határozatlan időre szóló munkaviszonyba való átmenet lehetősége nélkül. Az elbocsátás elleni, erősen kiépült védelem a hosszú munkaviszonnyal rendelkezőket válság idején jobban megvédi ugyan az elbocsátásoktól, mint az újonnan foglalkoztatottakat, de a bizonytalan gazdasági környezetben alighanem akadályozza a fiatal, tapasztalatlan munkaerő felvételét és így erősíti a munkaerő-piaci szegmentációt. |
| --- | --- |

3.7.1

A munka jövőjével foglalkozó kutatóintézet szerint az 1980-as évek óta Európa több államában liberalizálták a határozott idejű munkaszerződéseket, így gondoskodva több belépési lehetőségről anélkül, hogy meg kelljen kérdőjelezni az elbocsátás elleni védelmet, amely több országban erősen kiépült (24). Ennek következtében a fiataloknak egyre inkább csak határozott időre szóló szerződéseket kínálnak, a határozatlan időre szóló munkaviszonyba való átmenet lehetősége nélkül. Az elbocsátás elleni, erősen kiépült védelem a hosszú munkaviszonnyal rendelkezőket válság idején jobban megvédi ugyan az elbocsátásoktól, mint az újonnan foglalkoztatottakat, de a bizonytalan gazdasági környezetben alighanem akadályozza a fiatal, tapasztalatlan munkaerő felvételét és így erősíti a munkaerő-piaci szegmentációt.

| 3.7.2 | Az EGSZB ajánlja, hogy a rugalmasság és a biztonság közötti megfelelő egyensúly megteremtése érdekében a szociális partnerek bevonásával folytassák a munkaerő-piaci reformokat, különösen azokban a tagállamokban, amelyekben nagyon magas az ifjúsági munkanélküliség. Bár a reformok csak középtávon fejtik ki hatásukat, gazdasági fellendülés idején mégis jelentős mértékben elősegíthetik az ifjúsági munkanélküliség gyors csökkenését. |
| --- | --- |

3.7.2

Az EGSZB ajánlja, hogy a rugalmasság és a biztonság közötti megfelelő egyensúly megteremtése érdekében a szociális partnerek bevonásával folytassák a munkaerő-piaci reformokat, különösen azokban a tagállamokban, amelyekben nagyon magas az ifjúsági munkanélküliség. Bár a reformok csak középtávon fejtik ki hatásukat, gazdasági fellendülés idején mégis jelentős mértékben elősegíthetik az ifjúsági munkanélküliség gyors csökkenését.

3.8   A vállalkozások ösztönzése fiatalok felvételére

| 3.8.1 | A vállalkozások alighanem könnyebben döntenek a fiatal, tapasztalatlan munkaerő felvétele mellett, ha erre külön ösztönzik őket, gyakran bértámogatás vagy csökkentett társadalombiztosítási járulék formájában. Ügyelni kell azonban arra, hogy ne torzuljon a verseny és ne gyengüljenek meg a szociális biztonsági rendszerek. Példaként említhetjük azokat a támogatásokat, amelyeket a HRDA (25) ciprusi vállalkozásoknak biztosít fiatal munkavállalókat célzó képzési programok számára. Ezzel különösen a kkv-k tudják megoldani a szükséges képzést és az ezzel összefüggő termeléskiesést a kezdeti szakaszban. |
| --- | --- |

3.8.1

A vállalkozások alighanem könnyebben döntenek a fiatal, tapasztalatlan munkaerő felvétele mellett, ha erre külön ösztönzik őket, gyakran bértámogatás vagy csökkentett társadalombiztosítási járulék formájában. Ügyelni kell azonban arra, hogy ne torzuljon a verseny és ne gyengüljenek meg a szociális biztonsági rendszerek. Példaként említhetjük azokat a támogatásokat, amelyeket a HRDA (25) ciprusi vállalkozásoknak biztosít fiatal munkavállalókat célzó képzési programok számára. Ezzel különösen a kkv-k tudják megoldani a szükséges képzést és az ezzel összefüggő termeléskiesést a kezdeti szakaszban.

| 3.8.2 | A finn „Sanssi”-kártya (26) igazolja, hogy azok a munkaadók, akik 30 évesnél fiatalabb munkanélkülieket vesznek fel, tíz hónapra bértámogatást igényelhetnek. |
| --- | --- |

3.8.2

A finn „Sanssi”-kártya (26) igazolja, hogy azok a munkaadók, akik 30 évesnél fiatalabb munkanélkülieket vesznek fel, tíz hónapra bértámogatást igényelhetnek.

| 3.8.3 | Magyarország úgy ösztönzi a vállalkozásokat 25 évesnél -fiatalabb munkavállalók foglalkoztatására, hogy meghatározott időre csökkenti a bruttó fizetést és a társadalombiztosítási járulékokat. |
| --- | --- |

3.8.3

Magyarország úgy ösztönzi a vállalkozásokat 25 évesnél -fiatalabb munkavállalók foglalkoztatására, hogy meghatározott időre csökkenti a bruttó fizetést és a társadalombiztosítási járulékokat.

| 3.8.4 | Olaszországban a vállalatok pénzügyi ösztönzésként 12 hónapig kevesebb járulékot fizetnek, ha meghatározatlan időre szóló szerződést kínálnak olyan 18 és 29 év közötti fiataloknak, akik legalább 6 hónapja nem végeznek rendszeresen fizetett munkát, illetve nem rendelkeznek középiskolai vagy szakiskolai végzettséggel. |
| --- | --- |

3.8.4

Olaszországban a vállalatok pénzügyi ösztönzésként 12 hónapig kevesebb járulékot fizetnek, ha meghatározatlan időre szóló szerződést kínálnak olyan 18 és 29 év közötti fiataloknak, akik legalább 6 hónapja nem végeznek rendszeresen fizetett munkát, illetve nem rendelkeznek középiskolai vagy szakiskolai végzettséggel.

3.9   Intézkedések a vállalkozások támogatására

| 3.9.1 | A „Vállalkozás 2020” cselekvési tervben (melynek alcíme: „A vállalkozói szellem fellendítése Európában”) (27) a három pillér egyike a vállalkozói ismeretek oktatása, melyek segítségével hozzá lehet járulni a növekedéshez és üzleti vállalkozások alapításához. A „vállalkozói jogosítvánnyal” (28) a fiatalok gazdasági és üzemgazdasági képzésben részesülnek, amely – sikeres vizsga esetén – Ausztriában az önálló tevékenység folytatásához szükséges vállalkozói vizsga helyébe lép. |
| --- | --- |

3.9.1

A „Vállalkozás 2020” cselekvési tervben (melynek alcíme: „A vállalkozói szellem fellendítése Európában”) (27) a három pillér egyike a vállalkozói ismeretek oktatása, melyek segítségével hozzá lehet járulni a növekedéshez és üzleti vállalkozások alapításához. A „vállalkozói jogosítvánnyal” (28) a fiatalok gazdasági és üzemgazdasági képzésben részesülnek, amely – sikeres vizsga esetén – Ausztriában az önálló tevékenység folytatásához szükséges vállalkozói vizsga helyébe lép.

| 3.9.2 | A „Junior Company” program segítségével 15–19 éves diákok valódi vállalkozásokat alapítanak egy iskolaév időtartamára, és saját fejlesztésű termékeket és szolgáltatásokat kínálnak a valódi piacon, amivel közvetlen tapasztalatot, gazdasági jártasságot szerezhetnek. |
| --- | --- |

3.9.2

A „Junior Company” program segítségével 15–19 éves diákok valódi vállalkozásokat alapítanak egy iskolaév időtartamára, és saját fejlesztésű termékeket és szolgáltatásokat kínálnak a valódi piacon, amivel közvetlen tapasztalatot, gazdasági jártasságot szerezhetnek.

| 3.9.3 | Az „Extraordinary EducationTM” elnevezésű projekt egyfelől lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy fesztelen környezetben kipróbáljanak egy üzleti ötletet, másfelől életkortól vagy nyelvismerettől függetlenül alapvető vállalkozói és kommunikatív készségeket közvetít nekik. |
| --- | --- |

3.9.3

Az „Extraordinary EducationTM” elnevezésű projekt egyfelől lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy fesztelen környezetben kipróbáljanak egy üzleti ötletet, másfelől életkortól vagy nyelvismerettől függetlenül alapvető vállalkozói és kommunikatív készségeket közvetít nekik.

| 3.9.4 | Annak érdekében, hogy az új vállalkozások hozzáférhessenek a finanszírozáshoz és ösztönzést kapjanak a munkahelyteremtésre, Románia elengedi a regisztrációs költségeket az újonnan létrehozott vállalkozások számára. Ezen túlmenően a következőkre van lehetőség: adókönnyítés 2–4 munkavállaló számára, legfeljebb 10  000 EUR összegű kölcsön, amely az üzleti terv 50 %-át teszi ki, valamint kormányzati garancia a felvett hitelek 80 %-ára. 2011-től 2014 márciusáig összesen 12  646 kkv-t alapítottak és 22  948 munkahelyet hoztak létre. Csak 188 kkv-t kellett ismét bezárni. Ezt a sikeres programot 2014-ben is folytatják. |
| --- | --- |

3.9.4

Annak érdekében, hogy az új vállalkozások hozzáférhessenek a finanszírozáshoz és ösztönzést kapjanak a munkahelyteremtésre, Románia elengedi a regisztrációs költségeket az újonnan létrehozott vállalkozások számára. Ezen túlmenően a következőkre van lehetőség: adókönnyítés 2–4 munkavállaló számára, legfeljebb 10  000 EUR összegű kölcsön, amely az üzleti terv 50 %-át teszi ki, valamint kormányzati garancia a felvett hitelek 80 %-ára. 2011-től 2014 márciusáig összesen 12  646 kkv-t alapítottak és 22  948 munkahelyet hoztak létre. Csak 188 kkv-t kellett ismét bezárni. Ezt a sikeres programot 2014-ben is folytatják.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat – Munkanélküliségi statisztikák.

1

(2)  Eurostat – „Statistics_explained” – A fiatalok munkanélkülisége.

2

(3)  Eurofound – NEETs.

3

(4)  „Több lehetőséget a fiataloknak” és a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó csomag.

4

(5)  Angol nyelven: Framework of actions on youth employment.

5

(6)  HL C 68., 2012.3.6., 1. o.; HL C 68., 2012.3.6., 11. o.; HL C 143., 2012.5.22., 94. o.; HL C 299., 2012.10.4., 97. o.; HL C 191., 2012.6.29., 103. o.; HL C 11., 2013.1.15., 8–15. o.; HL C 161., 2013.6.6., 67–72. o.; HL C 327., 2013.11.12., 58–64. o.; HL C 133., 2013.5.9., 77–80. o.; HL C 271., 2013.9.19., 101. o. CCMI/118 – EESC-2013-05662-00-00-AS-TRA (előadó: Dumitru Fornea, társelőadó: Tommaso Grimaldi); a HL-ban még nem tették közzé.

6

(7)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-eu-policies-youth-employment

7

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-skill-mobility-competitiveness

(8)  HL C 161., 2013.6.6., 67. o.

8

(9)  A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere.

9

(10)  Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek).

10

(11)  Megnyíló oktatás.

11

(12)  Töchtertag.

12

(13)  NEBA – Jugendcoaching.

13

(14)  Joblinge.

14

(15)  A tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége.

15

(16)  http://www.implacement-stiftung.at/

16

(17)  Jobbridge.

17

(18)  http://youthpractices.org/assessment.php; 36. o.

18

(19)  http://www.f1inschools.com/

19

(20)  European Commission – Your first EURES job.

20

(21)  NEBA – Jobcoaching.

21

(22)  U.S. Steel Kosice – Equality of Opportunity.

22

(23)  Belgium – Activa.

23

(24)  IZA – Jugendarbeitslosigkeit in Europa.

24

(25)  Ciprus – A felsőfokú végzettséggel rendelkezők munkahelyi elhelyezésének és képzésének rendszere.

25

(26)  Finnország – Sanssi-kártya.

26

(27)  COM(2012) 795 final.

27

(28)  Ausztria – Vállalkozói jogosítvány.

28

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/9

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 424/02

| Előadó: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Sandy BOYLE |

Előadó:

Jacek KRAWCZYK

Társelőadó:

Sandy BOYLE

2013. július 11-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése értelmében saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2014. május 20-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 187 szavazattal 7 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt:

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy egy sikeres transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség jelentős tényezője lehet a tényleges növekedés és optimizmus megteremtésének. A 2008-as pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás általános késlekedését tekintve egy kiegyensúlyozott megállapodás hozzájárulhatna ahhoz, hogy az európai gazdaságban újra meginduljon a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB úgy véli, hogy egy sikeres transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség jelentős tényezője lehet a tényleges növekedés és optimizmus megteremtésének. A 2008-as pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás általános késlekedését tekintve egy kiegyensúlyozott megállapodás hozzájárulhatna ahhoz, hogy az európai gazdaságban újra meginduljon a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli az EU és az Egyesült Államok közötti széles körű kereskedelmi megállapodás nyújtotta fontos lehetőségeket, melyek révén nemcsak a kereskedelem és a beruházások terjeszthetők ki az Atlanti-térségre, hanem olyan globális szabályok és normák kidolgozásához is hozzájárulhatnak, amelyek a multilaterális kereskedelmi rendszer számára is hasznosak. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli az EU és az Egyesült Államok közötti széles körű kereskedelmi megállapodás nyújtotta fontos lehetőségeket, melyek révén nemcsak a kereskedelem és a beruházások terjeszthetők ki az Atlanti-térségre, hanem olyan globális szabályok és normák kidolgozásához is hozzájárulhatnak, amelyek a multilaterális kereskedelmi rendszer számára is hasznosak.

| 1.3 | Az EGSZB, tekintettel az európai polgároknak a kereskedelmi tárgyalások teljes átláthatóságára vonatkozó, széles körben elterjedt és jogos igényére, felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét az EUMSZ 218. cikke, és különösen annak (10) bekezdése következetes és alapos alkalmazására: „az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell”. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB, tekintettel az európai polgároknak a kereskedelmi tárgyalások teljes átláthatóságára vonatkozó, széles körben elterjedt és jogos igényére, felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét az EUMSZ 218. cikke, és különösen annak (10) bekezdése következetes és alapos alkalmazására: „az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell”.

| 1.4 | A Lisszaboni Szerződéssel összhangban az Európai Bizottságnak mindenképpen el kell ismernie az EGSZB intézményi szerepét a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalásokban. A teljes átláthatóság, valamint az EGSZB-vel és más civil társadalmi érdekeltekkel folytatott konzultáció létfontosságú ahhoz, hogy a megállapodás a nyilvánosság széles körű támogatását élvezhesse. A dokumentumokat a lehető legkorábbi szakaszban meg kell osztani az érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

1.4

A Lisszaboni Szerződéssel összhangban az Európai Bizottságnak mindenképpen el kell ismernie az EGSZB intézményi szerepét a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalásokban. A teljes átláthatóság, valamint az EGSZB-vel és más civil társadalmi érdekeltekkel folytatott konzultáció létfontosságú ahhoz, hogy a megállapodás a nyilvánosság széles körű támogatását élvezhesse. A dokumentumokat a lehető legkorábbi szakaszban meg kell osztani az érdekelt felekkel.

| 1.5 | Fontos, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség előnyeiből egyformán profitálhasson az üzleti élet, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok. |
| --- | --- |

1.5

Fontos, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség előnyeiből egyformán profitálhasson az üzleti élet, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok.

| 1.6 | A tárgyalások folyamán, a hatástanulmányok eredményeinek ismertté válásakor aktualizálni kell és nyomon kell követni a statisztikai és gazdasági előrejelzéseket. |
| --- | --- |

1.6

A tárgyalások folyamán, a hatástanulmányok eredményeinek ismertté válásakor aktualizálni kell és nyomon kell követni a statisztikai és gazdasági előrejelzéseket.

| 1.7 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség legfőbb előnyei a szabályozás területén mutatkoznak majd meg. Rendkívül fontos mindkét fél erős kötelezettségvállalása amellett, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség nem a jelenlegi szabványok szintjének csökkentéséről szól. E kötelezettség betartása kulcsfontosságú lesz a széles körű közéleti és politikai támogatás elnyeréséhez. Az EGSZB fenntartja magának a jogot, hogy mindezen megfontolások fényében értékelje a végeredményt. |
| --- | --- |

1.7

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség legfőbb előnyei a szabályozás területén mutatkoznak majd meg. Rendkívül fontos mindkét fél erős kötelezettségvállalása amellett, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség nem a jelenlegi szabványok szintjének csökkentéséről szól. E kötelezettség betartása kulcsfontosságú lesz a széles körű közéleti és politikai támogatás elnyeréséhez. Az EGSZB fenntartja magának a jogot, hogy mindezen megfontolások fényében értékelje a végeredményt.

| 1.8 | Csaknem minden más kétoldalú kereskedelmi megállapodástól eltérően a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség potenciális haszna és a hozzá kapcsolódó megtakarítások a nem vámjellegű akadályok terén jelentkeznek. Bár a megtakarításoknak csak mintegy 20 %-a vezethető vissza a vámcsökkentésre, bizonyos kulcságazatokban vannak olyan kimagasló vámok, melyekkel foglalkozni kell. A piaci hozzáférés terén létfontosságú a kölcsönösség. |
| --- | --- |

1.8

Csaknem minden más kétoldalú kereskedelmi megállapodástól eltérően a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség potenciális haszna és a hozzá kapcsolódó megtakarítások a nem vámjellegű akadályok terén jelentkeznek. Bár a megtakarításoknak csak mintegy 20 %-a vezethető vissza a vámcsökkentésre, bizonyos kulcságazatokban vannak olyan kimagasló vámok, melyekkel foglalkozni kell. A piaci hozzáférés terén létfontosságú a kölcsönösség.

| 1.9 | Egy alapos, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet rendkívül fontos, és olyan elem, amelyet az Atlanti-óceán mindkét oldalán szorosan figyelemmel kísér majd a civil társadalom. |
| --- | --- |

1.9

Egy alapos, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet rendkívül fontos, és olyan elem, amelyet az Atlanti-óceán mindkét oldalán szorosan figyelemmel kísér majd a civil társadalom.

| 1.10 | A transzatlanti beruházások jelentős ösztönző szerepet tölthetnek be a növekedés megvalósításában. A beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárás beépítésére vonatkozó javaslat az Atlanti-óceán mindkét oldalán jelentős aggodalmat kelt a közvélemény körében. Az Európai Bizottság nyilvános internetes konzultációt indított „A beruházások védelme és a beruházók és az állam közötti vitarendezési eljárás a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodásban” témában, és alapvető fontosságú, hogy a folyamat végén átlátható és inkluzív párbeszédre kerüljön sor. Az EGSZB jelentős szerepet tud betölteni ennek megkönnyítésében. |
| --- | --- |

1.10

A transzatlanti beruházások jelentős ösztönző szerepet tölthetnek be a növekedés megvalósításában. A beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárás beépítésére vonatkozó javaslat az Atlanti-óceán mindkét oldalán jelentős aggodalmat kelt a közvélemény körében. Az Európai Bizottság nyilvános internetes konzultációt indított „A beruházások védelme és a beruházók és az állam közötti vitarendezési eljárás a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodásban” témában, és alapvető fontosságú, hogy a folyamat végén átlátható és inkluzív párbeszédre kerüljön sor. Az EGSZB jelentős szerepet tud betölteni ennek megkönnyítésében.

| 1.11 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség rendkívüli érdeklődést váltott ki az EU és az Egyesült Államok civil társadalmának valamennyi aspektusát illetően. Az EGSZB már kitűnő kapcsolatokat épített ki egyesült államokbeli gazdasági szereplőkkel, szakszervezetekkel, mezőgazdasági, fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel. Egyértelmű készség mutatkozik ezen kapcsolatok fenntartására és fejlesztésére, az EGSZB pedig igen jó helyzetben van a folyamatban lévő párbeszéd és együttműködés ösztönzéséhez és elmélyítéséhez. |
| --- | --- |

1.11

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség rendkívüli érdeklődést váltott ki az EU és az Egyesült Államok civil társadalmának valamennyi aspektusát illetően. Az EGSZB már kitűnő kapcsolatokat épített ki egyesült államokbeli gazdasági szereplőkkel, szakszervezetekkel, mezőgazdasági, fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel. Egyértelmű készség mutatkozik ezen kapcsolatok fenntartására és fejlesztésére, az EGSZB pedig igen jó helyzetben van a folyamatban lévő párbeszéd és együttműködés ösztönzéséhez és elmélyítéséhez.

| 1.12 | Az EGSZB örömmel veszi, hogy egy háromtagú nyomonkövetési csoportja az Európai Bizottság által létrehozott szakértői tanácsadó csoporttal azonos feltételek mellett hozzáférhet a dokumentumokhoz. Az EGSZB ezt a Lisszaboni Szerződés által ráruházott hivatalos tanácsadó intézményi szerep elismerésének tekinti. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB örömmel veszi, hogy egy háromtagú nyomonkövetési csoportja az Európai Bizottság által létrehozott szakértői tanácsadó csoporttal azonos feltételek mellett hozzáférhet a dokumentumokhoz. Az EGSZB ezt a Lisszaboni Szerződés által ráruházott hivatalos tanácsadó intézményi szerep elismerésének tekinti.

Ajánlások

| 1.13 | Fontos, hogy az EGSZB a tárgyalások és a majdani megállapodás végrehajtásának teljes ideje alatt folyamatos prioritásnak tekintse a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget. Az EGSZB-nek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások valamennyi aspektusát szorosan nyomon kell követnie. Projektalapú megközelítést kell elfogadni, és azonosítani kell a jövőbeli munkához leghasznosabb területeket az uniós és az egyesült államokbeli civil társadalommal és az Európai Bizottsággal konzultálva. |
| --- | --- |

1.13

Fontos, hogy az EGSZB a tárgyalások és a majdani megállapodás végrehajtásának teljes ideje alatt folyamatos prioritásnak tekintse a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget. Az EGSZB-nek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások valamennyi aspektusát szorosan nyomon kell követnie. Projektalapú megközelítést kell elfogadni, és azonosítani kell a jövőbeli munkához leghasznosabb területeket az uniós és az egyesült államokbeli civil társadalommal és az Európai Bizottsággal konzultálva.

| 1.14 | A jogszabályok koherenciájára irányuló megközelítés ambiciózus és átlátható kell hogy legyen, a legjobb gyakorlatokat alapul véve a tárgyalásokhoz. Létfontosságú, hogy betartsák a két fél által adott garanciákat, melyek szerint nem kerül sor a szabványok szintjének csökkentésére. |
| --- | --- |

1.14

A jogszabályok koherenciájára irányuló megközelítés ambiciózus és átlátható kell hogy legyen, a legjobb gyakorlatokat alapul véve a tárgyalásokhoz. Létfontosságú, hogy betartsák a két fél által adott garanciákat, melyek szerint nem kerül sor a szabványok szintjének csökkentésére.

| 1.15 | A megállapodásnak olyan hatékony mechanizmusokat és szabályozási együttműködést is magában kell foglalnia, melyek megkönnyítik a mielőbbi konzultációt az olyan új jogszabályokról, melyek mindkét fél érdekeire hatással lehetnek. Ez nem sértheti az EU, a tagállamok vagy az Egyesült Államok azon jogát, hogy az általuk megfelelőnek tartott szinten szabályozzák az olyan területeket, mint az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a munkaügy és a környezetvédelem. |
| --- | --- |

1.15

A megállapodásnak olyan hatékony mechanizmusokat és szabályozási együttműködést is magában kell foglalnia, melyek megkönnyítik a mielőbbi konzultációt az olyan új jogszabályokról, melyek mindkét fél érdekeire hatással lehetnek. Ez nem sértheti az EU, a tagállamok vagy az Egyesült Államok azon jogát, hogy az általuk megfelelőnek tartott szinten szabályozzák az olyan területeket, mint az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a munkaügy és a környezetvédelem.

| 1.16 | Mindkét félnek ambiciózusnak kell lennie a vámokat illetően, és azok megszüntetésére és/vagy fokozatos kivezetésére kell törekedniük, az érzékeny területeken is. Ezt kölcsönösen kedvező módon kell megvalósítani. |
| --- | --- |

1.16

Mindkét félnek ambiciózusnak kell lennie a vámokat illetően, és azok megszüntetésére és/vagy fokozatos kivezetésére kell törekedniük, az érzékeny területeken is. Ezt kölcsönösen kedvező módon kell megvalósítani.

| 1.17 | A kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokon való részvételnek nem szabad gyengítenie az EU elkötelezettségét a WTO és egy erős globális multilaterális megállapodás mellett. |
| --- | --- |

1.17

A kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokon való részvételnek nem szabad gyengítenie az EU elkötelezettségét a WTO és egy erős globális multilaterális megállapodás mellett.

| 1.18 | A fenntartható fejlődésről szóló erős, megalapozott fejezet alapvető elemét kell hogy képezze a megállapodásnak. Ennek létfontosságú összetevői a következők:






  — | A feleknek meg kell erősíteniük a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetben (ILO) való tagságukból eredő kötelezettségeiket. |
| --- | --- | --- |

1.18

A fenntartható fejlődésről szóló erős, megalapozott fejezet alapvető elemét kell hogy képezze a megállapodásnak. Ennek létfontosságú összetevői a következők:

—

A feleknek meg kell erősíteniük a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetben (ILO) való tagságukból eredő kötelezettségeiket.

| — | A minimális alapszintet a WTO 1996-os Szingapúri Nyilatkozatával megerősített nyolc alapvető ILO-egyezménynek kell jelentenie. |
| --- | --- |

—

A minimális alapszintet a WTO 1996-os Szingapúri Nyilatkozatával megerősített nyolc alapvető ILO-egyezménynek kell jelentenie.

| — | Meg kell erősíteni a közös kötelezettségvállalást a környezetvédelmi jogszabályok és kezdeményezések hatékony végrehajtása, elősegítése és megerősítése mellett. |
| --- | --- |

—

Meg kell erősíteni a közös kötelezettségvállalást a környezetvédelmi jogszabályok és kezdeményezések hatékony végrehajtása, elősegítése és megerősítése mellett.

| — | Kötelezettséget kell vállalni a természeti források megőrzésének, fenntartható használatának és kezelésének biztosítására és elősegítésére, valamint az alapvető többoldalú környezetvédelmi megállapodások betartására. |
| --- | --- |

—

Kötelezettséget kell vállalni a természeti források megőrzésének, fenntartható használatának és kezelésének biztosítására és elősegítésére, valamint az alapvető többoldalú környezetvédelmi megállapodások betartására.

| 1.19 | Az Európai Bizottság által „A beruházások védelme és a beruházók és az állam közötti vitarendezési eljárás a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodásban” témában folytatott konzultáció lezárását követően az EGSZB-nek széles körű párbeszédet kell lehetővé tennie a beruházók és az állam közötti vitarendezésről. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak tisztáznia kellene, hogyan fogja értékelni és figyelembe venni a konzultáció eredményeit, és hogyan fog előzetes meghatározást adni olyan kifejezésekről, mint a „komolytalan” szó – „a komolytalan keresetek kiküszöbölésének” kinyilvánított hatókörével összefüggésben vagy a „közérdekű cél”-ról, a kisajátítások tilalmára bevezetni tervezett kivételekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.19

Az Európai Bizottság által „A beruházások védelme és a beruházók és az állam közötti vitarendezési eljárás a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodásban” témában folytatott konzultáció lezárását követően az EGSZB-nek széles körű párbeszédet kell lehetővé tennie a beruházók és az állam közötti vitarendezésről. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak tisztáznia kellene, hogyan fogja értékelni és figyelembe venni a konzultáció eredményeit, és hogyan fog előzetes meghatározást adni olyan kifejezésekről, mint a „komolytalan” szó – „a komolytalan keresetek kiküszöbölésének” kinyilvánított hatókörével összefüggésben vagy a „közérdekű cél”-ról, a kisajátítások tilalmára bevezetni tervezett kivételekkel kapcsolatban.

| 1.20 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos állandó projektjének részeként az EGSZB-nek saját kezdeményezésű véleményt kellene kidolgoznia a beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárásról. |
| --- | --- |

1.20

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos állandó projektjének részeként az EGSZB-nek saját kezdeményezésű véleményt kellene kidolgoznia a beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárásról.

| 1.21 | Az EGSZB támogatja egy, a kkv-kkal kapcsolatos kérdésekről szóló fejezet felvételét a megállapodásba. |
| --- | --- |

1.21

Az EGSZB támogatja egy, a kkv-kkal kapcsolatos kérdésekről szóló fejezet felvételét a megállapodásba.

| 1.22 | A közszolgáltatások specifikus jellegét meg kell őrizni az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

1.22

A közszolgáltatások specifikus jellegét meg kell őrizni az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt kötelezettségekkel összhangban.

| 1.23 | A megbízható energiaellátás és a stratégiai nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosítása kulcsfontosságú. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek elő kell mozdítania az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat is, és mindkét fél számára garantálnia kell azt a jogot, hogy fenntarthassák és maguk határozhassák meg a szabványokat és jogszabályokat ezen a téren, eközben azonban minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az uniós és az egyesült államokbeli szabványok egymáshoz való közelítése érdekében. |
| --- | --- |

1.23

A megbízható energiaellátás és a stratégiai nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosítása kulcsfontosságú. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek elő kell mozdítania az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat is, és mindkét fél számára garantálnia kell azt a jogot, hogy fenntarthassák és maguk határozhassák meg a szabványokat és jogszabályokat ezen a téren, eközben azonban minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az uniós és az egyesült államokbeli szabványok egymáshoz való közelítése érdekében.

| 1.24 | Létfontosságú, hogy az Atlanti-óceán mindkét oldalán ugyanúgy hozzá lehessen férni a közbeszerzésekhez. Az ilyen rendelkezéseknek nem szabad aláásniuk az uniós tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok azon jogát, hogy saját, demokratikus úton elfogadott szociális és környezetvédelmi politikáikat folytassák. |
| --- | --- |

1.24

Létfontosságú, hogy az Atlanti-óceán mindkét oldalán ugyanúgy hozzá lehessen férni a közbeszerzésekhez. Az ilyen rendelkezéseknek nem szabad aláásniuk az uniós tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok azon jogát, hogy saját, demokratikus úton elfogadott szociális és környezetvédelmi politikáikat folytassák.

| 1.25 | A megállapodás mindkét résztvevőjének el kell ismernie, hogy a fogyasztói érdekek előmozdítása és védelme döntő jelentőségű ahhoz, hogy a megállapodás széles körű nyilvános támogatást élvezzen. |
| --- | --- |

1.25

A megállapodás mindkét résztvevőjének el kell ismernie, hogy a fogyasztói érdekek előmozdítása és védelme döntő jelentőségű ahhoz, hogy a megállapodás széles körű nyilvános támogatást élvezzen.

| 1.26 | Figyelembe kell venni a hatályban lévő uniós mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari kritériumokat, és tiszteletben kell tartani a Lisszaboni Szerződésben szereplő elővigyázatossági elvet. |
| --- | --- |

1.26

Figyelembe kell venni a hatályban lévő uniós mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari kritériumokat, és tiszteletben kell tartani a Lisszaboni Szerződésben szereplő elővigyázatossági elvet.

| 1.27 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek gyakorlati megoldást kell találnia a jogbiztonság szavatolására a vállalkozások számára, földrajzi mutatók alapján. |
| --- | --- |

1.27

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek gyakorlati megoldást kell találnia a jogbiztonság szavatolására a vállalkozások számára, földrajzi mutatók alapján.

| 1.28 | Az egyes tárgyalási fordulók végén a civil társadalom tájékoztatása céljából tartott ülésekre a tárgyalások során végig sort kell keríteni, és az aláírást megelőző legkésőbbi konzultációs szakaszig folytatni kell őket. E tájékoztató ülések támogatottságát nagyban növelné, ha az Európai Bizottság tisztázná, hogy ezek konzultatív jellegűek, azaz a tárgyaló felek megfelelően figyelembe veszik az érdekeltek ott kifejtett nézeteit. |
| --- | --- |

1.28

Az egyes tárgyalási fordulók végén a civil társadalom tájékoztatása céljából tartott ülésekre a tárgyalások során végig sort kell keríteni, és az aláírást megelőző legkésőbbi konzultációs szakaszig folytatni kell őket. E tájékoztató ülések támogatottságát nagyban növelné, ha az Európai Bizottság tisztázná, hogy ezek konzultatív jellegűek, azaz a tárgyaló felek megfelelően figyelembe veszik az érdekeltek ott kifejtett nézeteit.

| 1.29 | Egy erős, közös civil társadalmi felügyeleti mechanizmus alapvető elemét kell hogy képezze a megállapodásnak. Ennek mindkét felet köteleznie kell arra, hogy konzultáljanak a hazai civil társadalom képviselőivel egy ezzel foglalkozó belföldi tanácsadói csoport révén, amely biztosítja a gazdasági, társadalmi és környezeti érdekek kiegyensúlyozott képviseletét. Az EU részéről az EGSZB-nek kulcsszerepet kell vállalnia ebben a mechanizmusban. A hazai tanácsadói csoportnak






  — | hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy ajánlásokat intézzen a hazai hatóságokhoz és a megállapodás közös politikai szerveihez (pl. a közös kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság), a politikai hatóságoknak pedig a megadott időkereten belül eredményesen foglalkozniuk kell ezekkel az ajánlásokkal, |
| --- | --- | --- |

1.29

Egy erős, közös civil társadalmi felügyeleti mechanizmus alapvető elemét kell hogy képezze a megállapodásnak. Ennek mindkét felet köteleznie kell arra, hogy konzultáljanak a hazai civil társadalom képviselőivel egy ezzel foglalkozó belföldi tanácsadói csoport révén, amely biztosítja a gazdasági, társadalmi és környezeti érdekek kiegyensúlyozott képviseletét. Az EU részéről az EGSZB-nek kulcsszerepet kell vállalnia ebben a mechanizmusban. A hazai tanácsadói csoportnak

—

hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy ajánlásokat intézzen a hazai hatóságokhoz és a megállapodás közös politikai szerveihez (pl. a közös kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság), a politikai hatóságoknak pedig a megadott időkereten belül eredményesen foglalkozniuk kell ezekkel az ajánlásokkal,

| — | lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy más civil társadalmi szervezetek formális kérelmeket intézhessenek hozzá a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet végrehajtását illetően, és ezeket válaszadásra a politikai szervekhez terjeszthesse elő, |
| --- | --- |

—

lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy más civil társadalmi szervezetek formális kérelmeket intézhessenek hozzá a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet végrehajtását illetően, és ezeket válaszadásra a politikai szervekhez terjeszthesse elő,

| — | joggal kell rendelkeznie ahhoz, hogy harmadik felek kérelmei alapján véleményeket és ajánlásokat terjeszthessen elő, |
| --- | --- |

—

joggal kell rendelkeznie ahhoz, hogy harmadik felek kérelmei alapján véleményeket és ajánlásokat terjeszthessen elő,

| — | lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy bizonyos feltételek mellett arra kérje a feleket, hogy egyeztetési vagy vitarendezési folyamatot kezdeményezzenek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fejezet rendelkezéseinek megsértése miatt. |
| --- | --- |

—

lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy bizonyos feltételek mellett arra kérje a feleket, hogy egyeztetési vagy vitarendezési folyamatot kezdeményezzenek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fejezet rendelkezéseinek megsértése miatt.

| 1.30 | Létfontosságú egy olyan, a hazai felügyeleti mechanizmusokra vonatkozó rendelkezés is, mely szerint a két fél évente legalább egyszer közös testületként összeül a fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásának felülvizsgálata céljából, valamint hogy közös közleményeket és ajánlásokat intézzenek a felekhez. |
| --- | --- |

1.30

Létfontosságú egy olyan, a hazai felügyeleti mechanizmusokra vonatkozó rendelkezés is, mely szerint a két fél évente legalább egyszer közös testületként összeül a fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásának felülvizsgálata céljából, valamint hogy közös közleményeket és ajánlásokat intézzenek a felekhez.

| 1.31 | A Transzatlanti Gazdasági Tanács által erre a célra létrehozott transzatlanti munkaügyi és környezetvédelmi párbeszédet fel kell éleszteni. Ezt az EGSZB már a 2009. márciusban előterjesztett véleményében (1) is kérte. |
| --- | --- |

1.31

A Transzatlanti Gazdasági Tanács által erre a célra létrehozott transzatlanti munkaügyi és környezetvédelmi párbeszédet fel kell éleszteni. Ezt az EGSZB már a 2009. márciusban előterjesztett véleményében (1) is kérte.

| 1.32 | Az EGSZB-nek haladéktalanul fel kell állítania egy EU–USA kapcsolattartó csoportot. |
| --- | --- |

1.32

Az EGSZB-nek haladéktalanul fel kell állítania egy EU–USA kapcsolattartó csoportot.

2.   Bevezetés – háttér

| 2.1 | Az USA és az EU közötti átfogó transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalások megkezdésének bejelentése alkalmából az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso, az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy és az Amerikai Egyesült Államok elnöke, Barack Obama közös nyilatkozatukban kijelentették: „A tárgyalás révén az Egyesült Államoknak és az Európai Uniónak nemcsak a kereskedelem és a beruházások Atlanti-térségre való kiterjesztésére nyílik lehetősége, hanem olyan globális szabályok kidolgozására is, amelyek megerősíthetik a mulilaterális kereskedelmi rendszert.” |
| --- | --- |

2.1

Az USA és az EU közötti átfogó transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalások megkezdésének bejelentése alkalmából az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso, az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy és az Amerikai Egyesült Államok elnöke, Barack Obama közös nyilatkozatukban kijelentették: „A tárgyalás révén az Egyesült Államoknak és az Európai Uniónak nemcsak a kereskedelem és a beruházások Atlanti-térségre való kiterjesztésére nyílik lehetősége, hanem olyan globális szabályok kidolgozására is, amelyek megerősíthetik a mulilaterális kereskedelmi rendszert.”

| 2.2 | Ezek a nyilatkozatok rávilágítanak arra, hogy multilaterális kontextusban ez a megállapodás határozhatja meg a normákat. Az utóbbi időkben az EU számos kétoldalú kereskedelmi megállapodásról nyitott meg – és egyes esetekben zárt is le – tárgyalásokat. Ezek jelentős lehetőségeket nyújthatnak, az EGSZB ugyanakkor megerősíti, hogy határozottan a WTO-tárgyalások révén kialakított erőteljes multilaterális megállapodást részesíti előnyben. Fontos, hogy az EU továbbra is ezt az irányt kövesse, és a 2013-as bali miniszteri konferencia szerény eredményeire építsen. |
| --- | --- |

2.2

Ezek a nyilatkozatok rávilágítanak arra, hogy multilaterális kontextusban ez a megállapodás határozhatja meg a normákat. Az utóbbi időkben az EU számos kétoldalú kereskedelmi megállapodásról nyitott meg – és egyes esetekben zárt is le – tárgyalásokat. Ezek jelentős lehetőségeket nyújthatnak, az EGSZB ugyanakkor megerősíti, hogy határozottan a WTO-tárgyalások révén kialakított erőteljes multilaterális megállapodást részesíti előnyben. Fontos, hogy az EU továbbra is ezt az irányt kövesse, és a 2013-as bali miniszteri konferencia szerény eredményeire építsen.

3.   Politikai háttér

| 3.1 | Az Atlanti-óceán és az egyesült államokbeli politikai élet mindkét oldalán erőteljes politikai akarat mutatkozik aziránt, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások sikeresen záruljanak. Célul kell kitűzni, hogy a tárgyalások lezárására még az USA jelenlegi kormányának ideje alatt sor kerüljön. |
| --- | --- |

3.1

Az Atlanti-óceán és az egyesült államokbeli politikai élet mindkét oldalán erőteljes politikai akarat mutatkozik aziránt, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások sikeresen záruljanak. Célul kell kitűzni, hogy a tárgyalások lezárására még az USA jelenlegi kormányának ideje alatt sor kerüljön.

| 3.2 | Az EGSZB megerősíti elkötelezettségét a tárgyalások szívélyes és pozitív, jövőorientált eredményhez vezető jellege mellett. Erre bátorítanak minket a két fél által adott biztosítékok is arra, hogy a tárgyalások nem fognak a szabványok szintjének csökkenéséhez vezetni. A kérdés rendkívül érzékeny voltára és a széles körű társadalom által sürgősen követelt teljes mértékű átláthatóságra tekintettel az EGSZB szorosan nyomon fogja követni a tárgyalásokat, és örömmel tekint az ezzel kapcsolatos jó gyakorlatok megosztása elé. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB megerősíti elkötelezettségét a tárgyalások szívélyes és pozitív, jövőorientált eredményhez vezető jellege mellett. Erre bátorítanak minket a két fél által adott biztosítékok is arra, hogy a tárgyalások nem fognak a szabványok szintjének csökkenéséhez vezetni. A kérdés rendkívül érzékeny voltára és a széles körű társadalom által sürgősen követelt teljes mértékű átláthatóságra tekintettel az EGSZB szorosan nyomon fogja követni a tárgyalásokat, és örömmel tekint az ezzel kapcsolatos jó gyakorlatok megosztása elé.

| 3.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy a tárgyalás minden szakaszában, a végső megállapodásig erős támogatásra van szükség az európai polgárok részéről, akiknek az EUMSZ 10. cikkének (2) bekezdése alapján „az Unió szintjén (...) közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg”. Az EGSZB ezért az EUMSZ 218. cikkében, főként annak (10) bekezdésében szereplő eljárások pontos alkalmazását kéri a Tanácstól és az Európai Bizottságtól, mely szerint „Az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljeskörűen tájékoztatni kell”. . |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB megjegyzi, hogy a tárgyalás minden szakaszában, a végső megállapodásig erős támogatásra van szükség az európai polgárok részéről, akiknek az EUMSZ 10. cikkének (2) bekezdése alapján „az Unió szintjén (...) közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg”. Az EGSZB ezért az EUMSZ 218. cikkében, főként annak (10) bekezdésében szereplő eljárások pontos alkalmazását kéri a Tanácstól és az Európai Bizottságtól, mely szerint „Az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljeskörűen tájékoztatni kell”. .

| 3.4 | A tárgyalási partnerek részéről jelentős erőfeszítésre van szükség a civil társadalom rendszeres tájékoztatásához és konzultációjához a tárgyalási folyamat során. A teljes átláthatóság elengedhetetlen, és alapvető fontosságú, hogy a szövegeket minél korábban megosszák az érintettekkel, hogy még időben építő jellegű észrevételeket tehessenek ahhoz, hogy a tárgyalási folyamat során figyelembe lehessen venni őket. Ez az új Európai Bizottság kinevezésekor hozzájárulna a súrlódásmentes átmenethez is. |
| --- | --- |

3.4

A tárgyalási partnerek részéről jelentős erőfeszítésre van szükség a civil társadalom rendszeres tájékoztatásához és konzultációjához a tárgyalási folyamat során. A teljes átláthatóság elengedhetetlen, és alapvető fontosságú, hogy a szövegeket minél korábban megosszák az érintettekkel, hogy még időben építő jellegű észrevételeket tehessenek ahhoz, hogy a tárgyalási folyamat során figyelembe lehessen venni őket. Ez az új Európai Bizottság kinevezésekor hozzájárulna a súrlódásmentes átmenethez is.

| 3.5 | A transzatlanti kapcsolatok légkörét megrontották az NSA-kémkedéssel kapcsolatos leleplezések. Az NSA érzékeny témáját és a folyamatban lévő tárgyalások kérdését összekapcsolva Angela Merkel német kancellár a Bundestagban (november 18-án) elmondta: „A transzatlanti kapcsolatokat és ezért a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat jelenleg kétségtelenül próbára teszik az USA elleni vádak. Súlyos vádak ezek. Tisztázni kell őket, és, ami a még fontosabb a jövő számára, újra fel kell építeni a bizalmat.” Az Európai Parlament elfogadott egy állásfoglalást (2), amely világosan kimondja, hogy az Európai Parlamentnek az EU és USA közti kereskedelmi megállapodáshoz való hozzájárulását „veszélyezteti”, ha nem vetnek véget az USA Nemzetbiztonsági Hivatala (NSA) mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeinek. Az EGSZB reméli, hogy az e téren fennálló problémákat diplomácia és jó szándék révén meg lehet oldani. |
| --- | --- |

3.5

A transzatlanti kapcsolatok légkörét megrontották az NSA-kémkedéssel kapcsolatos leleplezések. Az NSA érzékeny témáját és a folyamatban lévő tárgyalások kérdését összekapcsolva Angela Merkel német kancellár a Bundestagban (november 18-án) elmondta: „A transzatlanti kapcsolatokat és ezért a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat jelenleg kétségtelenül próbára teszik az USA elleni vádak. Súlyos vádak ezek. Tisztázni kell őket, és, ami a még fontosabb a jövő számára, újra fel kell építeni a bizalmat.” Az Európai Parlament elfogadott egy állásfoglalást (2), amely világosan kimondja, hogy az Európai Parlamentnek az EU és USA közti kereskedelmi megállapodáshoz való hozzájárulását „veszélyezteti”, ha nem vetnek véget az USA Nemzetbiztonsági Hivatala (NSA) mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeinek. Az EGSZB reméli, hogy az e téren fennálló problémákat diplomácia és jó szándék révén meg lehet oldani.

| 3.6 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások lakmuszpapírként szolgálnak majd a szükséges bizalom helyreállításának tesztelését illetően, és fontos megemlíteni az elnök végrehajtó hivatala által a képviselőház elnökének címzett közlemény (2013. március) korábbi pozitív hangvételét: „A potenciális nyereség jelentősen igazolja az erőfeszítéseket.” Az EGSZB ebben a szellemben közelíti meg saját megfontolásait. |
| --- | --- |

3.6

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalások lakmuszpapírként szolgálnak majd a szükséges bizalom helyreállításának tesztelését illetően, és fontos megemlíteni az elnök végrehajtó hivatala által a képviselőház elnökének címzett közlemény (2013. március) korábbi pozitív hangvételét: „A potenciális nyereség jelentősen igazolja az erőfeszítéseket.” Az EGSZB ebben a szellemben közelíti meg saját megfontolásait.

4.   Tanulmányok a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásáról

| 4.1 | Joggal kételkedhetünk a végső siker kilátásaiban, különösen a korábbi tapasztalatok fényében, mégpedig Sir Leon Brittan 1998-as kezdeményezését és a 2000-es évek újabb transzatlanti párbeszédeit. A mindkét fél számára előnyös helyzet biztosításához közös tanulmányokat kell végezni, közelebbről megvizsgálva a kölcsönös munkahelyteremtés kilátásait és a munkahelyek esetleges megszűnését. Új munkahelyek azonban nem jelennek meg növekedés nélkül. A Copenhagen Economics által az EU kifelé irányuló közvetlen külföldi befektetéseinek hatásáról készített 2010-es tanulmány – amely kimutatta, hogy nem lenne mérhető kedvezőtlen hatás a munkahelyekre – szintén jelentős ebben a kontextusban. |
| --- | --- |

4.1

Joggal kételkedhetünk a végső siker kilátásaiban, különösen a korábbi tapasztalatok fényében, mégpedig Sir Leon Brittan 1998-as kezdeményezését és a 2000-es évek újabb transzatlanti párbeszédeit. A mindkét fél számára előnyös helyzet biztosításához közös tanulmányokat kell végezni, közelebbről megvizsgálva a kölcsönös munkahelyteremtés kilátásait és a munkahelyek esetleges megszűnését. Új munkahelyek azonban nem jelennek meg növekedés nélkül. A Copenhagen Economics által az EU kifelé irányuló közvetlen külföldi befektetéseinek hatásáról készített 2010-es tanulmány – amely kimutatta, hogy nem lenne mérhető kedvezőtlen hatás a munkahelyekre – szintén jelentős ebben a kontextusban.

| 4.2 | Az EU-nak ambiciózusan törekednie kell a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalások sikerre vitelére. A piaci hozzáférés terén fontos a teljes körű kölcsönösség biztosítása. Az újabb tanulmányok (3), köztük az Európai Bizottság által végzett hatástanulmány, azt mutatják, hogy hasznot csak egy átfogó megállapodás eredményezhet. |
| --- | --- |

4.2

Az EU-nak ambiciózusan törekednie kell a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalások sikerre vitelére. A piaci hozzáférés terén fontos a teljes körű kölcsönösség biztosítása. Az újabb tanulmányok (3), köztük az Európai Bizottság által végzett hatástanulmány, azt mutatják, hogy hasznot csak egy átfogó megállapodás eredményezhet.

| 4.3 | A tárgyalásoknak az eddigi sikerekre kell építeniük. A számítások szerint az EU és az USA közötti kapcsolat jelenleg összesen 13 millió munkahelyet és csaknem 3,9 billió USD beruházást biztosít, és a globális GDP 45 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

4.3

A tárgyalásoknak az eddigi sikerekre kell építeniük. A számítások szerint az EU és az USA közötti kapcsolat jelenleg összesen 13 millió munkahelyet és csaknem 3,9 billió USD beruházást biztosít, és a globális GDP 45 %-át teszi ki.

| 4.4 | Már sor került intenzív statisztikai előrejelzésekre. A Centre for Economic Policy Research feltételezései szerint egy átfogó megállapodás az EU-ban 119 milliárd EUR, az USA-ban 95 milliárd USD GDP-növekedéshez vezetne.
  A Business Coalition for Transatlantic Trade becslése szerint a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség 0,5 millió magas fizetést nyújtó álláshelyet teremtene az EU-ban és az USA-ban. |
| --- | --- |

4.4

Már sor került intenzív statisztikai előrejelzésekre. A Centre for Economic Policy Research feltételezései szerint egy átfogó megállapodás az EU-ban 119 milliárd EUR, az USA-ban 95 milliárd USD GDP-növekedéshez vezetne.

A Business Coalition for Transatlantic Trade becslése szerint a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség 0,5 millió magas fizetést nyújtó álláshelyet teremtene az EU-ban és az USA-ban.

| 4.5 | Vannak azonban kevésbé optimista előrejelzések is, például a CEPR szerint a munkahelyek többsége az alacsony képzettséget igénylő ágazatokban jön majd létre, míg az EU-ban az elektronikai ágazatban jelentősen csökken a magas képzettséget igénylő munkahelyek száma. Becslésük szerint az uniós munkaerő 0,2–0,5 %-a kényszerülhet munkahelyváltásra a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség által okozott gazdasági szerkezetváltás eredményeképpen. Fontos, hogy az ilyen változásokat korán felismerjék, és hogy az érintett iparágakban/tagállamokban megfelelő intézkedéseket hozzanak az átvihető kompetenciák felismerése és a képzett munkaerő átképzése érdekében. |
| --- | --- |

4.5

Vannak azonban kevésbé optimista előrejelzések is, például a CEPR szerint a munkahelyek többsége az alacsony képzettséget igénylő ágazatokban jön majd létre, míg az EU-ban az elektronikai ágazatban jelentősen csökken a magas képzettséget igénylő munkahelyek száma. Becslésük szerint az uniós munkaerő 0,2–0,5 %-a kényszerülhet munkahelyváltásra a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség által okozott gazdasági szerkezetváltás eredményeképpen. Fontos, hogy az ilyen változásokat korán felismerjék, és hogy az érintett iparágakban/tagállamokban megfelelő intézkedéseket hozzanak az átvihető kompetenciák felismerése és a képzett munkaerő átképzése érdekében.

| 4.6 | A sikeres partnerség hatása elkerülhetetlenül egyenlőtlen lesz; a következmények nemzeti, regionális és ágazati szinten különbözőek lesznek. Ezért a tárgyalások folyamán a statisztikai előrejelzéseket folyamatosan aktualizálni és felügyelni kell; az ígéretes célokat a valós helyzet alakulását tekintve felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.6

A sikeres partnerség hatása elkerülhetetlenül egyenlőtlen lesz; a következmények nemzeti, regionális és ágazati szinten különbözőek lesznek. Ezért a tárgyalások folyamán a statisztikai előrejelzéseket folyamatosan aktualizálni és felügyelni kell; az ígéretes célokat a valós helyzet alakulását tekintve felül kell vizsgálni.

| 4.7 | Létfontosságú, hogy az EGSZB ösztönözze az ilyen szükséges hatásvizsgálati tanulmányokat és folyamatosan tájékozódjon róluk, különösen a munkahelyteremtés, a munkahelyi mobilitás, a munkahelyek minősége és a technológiák alkalmazása terén. |
| --- | --- |

4.7

Létfontosságú, hogy az EGSZB ösztönözze az ilyen szükséges hatásvizsgálati tanulmányokat és folyamatosan tájékozódjon róluk, különösen a munkahelyteremtés, a munkahelyi mobilitás, a munkahelyek minősége és a technológiák alkalmazása terén.

| 4.8 | Az ilyen tanulmányok már most is az uniós folyamatok részét képezik (pl. az Európai Bizottság számára jelenleg készülő tanulmány a kereskedelem fenntarthatóságának hatásairól) (4), de rendkívül fontos, hogy széles körben megalapozottak, nyitottak és átláthatók legyenek, és a civil társadalom folyamatos hozzájárulását is tartalmazzák. Az EGSZB kész arra, hogy rendszeres, jelentős hozzájárulást nyújtson ehhez. A folyamat egésze során állandó, konstruktív kötelezettségvállalásra és a civil társadalom szerepének alapvető elismerésére van szükség. Ez a vélemény az EGSZB első hozzájárulását jelenti ehhez. |
| --- | --- |

4.8

Az ilyen tanulmányok már most is az uniós folyamatok részét képezik (pl. az Európai Bizottság számára jelenleg készülő tanulmány a kereskedelem fenntarthatóságának hatásairól) (4), de rendkívül fontos, hogy széles körben megalapozottak, nyitottak és átláthatók legyenek, és a civil társadalom folyamatos hozzájárulását is tartalmazzák. Az EGSZB kész arra, hogy rendszeres, jelentős hozzájárulást nyújtson ehhez. A folyamat egésze során állandó, konstruktív kötelezettségvállalásra és a civil társadalom szerepének alapvető elismerésére van szükség. Ez a vélemény az EGSZB első hozzájárulását jelenti ehhez.

| 4.9 | Az EGSZB fenntartja magának a jogot, hogy mindezen elkötelezettségek fényében értékelje a végeredményt. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB fenntartja magának a jogot, hogy mindezen elkötelezettségek fényében értékelje a végeredményt.

5.   A vámok megszüntetése a transzatlanti kereskedelemben

| 5.1 | A viszonylag alacsony vámtarifák ellenére az Atlanti-óceán mindkét partján előfordulnak kimagasló szintű vámok az olyan érzékeny termékek esetében, mint a dohány, textil és ruházat, cipő, cukor, tejtermékek és egyes zöldségek. Ezenkívül az USA magas szintű vámokat alkalmaz az élelmiszer-készítményekre, hal- és húskészítményekre, gabonakészítményekre, tésztafélékre és a csokoládéra. Ezen ágazatok szereplői számára a vámok megszüntetése különleges ösztönzést adhat az exporttevékenységekben való részvételre. |
| --- | --- |

5.1

A viszonylag alacsony vámtarifák ellenére az Atlanti-óceán mindkét partján előfordulnak kimagasló szintű vámok az olyan érzékeny termékek esetében, mint a dohány, textil és ruházat, cipő, cukor, tejtermékek és egyes zöldségek. Ezenkívül az USA magas szintű vámokat alkalmaz az élelmiszer-készítményekre, hal- és húskészítményekre, gabonakészítményekre, tésztafélékre és a csokoládéra. Ezen ágazatok szereplői számára a vámok megszüntetése különleges ösztönzést adhat az exporttevékenységekben való részvételre.

| 5.2 | A transzatlanti kereskedelmet emellett a vállalatokon belüli kereskedelem és a köztes termékekkel való kereskedelem jelentős aránya jellemzi. A végtermékek gyakran egy meglehetősen bonyolult ellátási lánc eredményei, melyben még az alacsony vámok is jelentős hatással lehetnek a termék versenyképességére. Ezért a megállapodás életbe lépésének napjától kezdődően a lehető legtöbb vámot meg kell szüntetni. A fennmaradó vámok esetében az átmeneti időszak nem haladhatja meg az 5 évet. |
| --- | --- |

5.2

A transzatlanti kereskedelmet emellett a vállalatokon belüli kereskedelem és a köztes termékekkel való kereskedelem jelentős aránya jellemzi. A végtermékek gyakran egy meglehetősen bonyolult ellátási lánc eredményei, melyben még az alacsony vámok is jelentős hatással lehetnek a termék versenyképességére. Ezért a megállapodás életbe lépésének napjától kezdődően a lehető legtöbb vámot meg kell szüntetni. A fennmaradó vámok esetében az átmeneti időszak nem haladhatja meg az 5 évet.

6.   Alapvető különbségek áthidalása a szabályozás és a szabványosítás terén

| 6.1 | Az USA-ban és az EU-ban is általánosan elismert, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség a szabályozás terén hozhatja a legnagyobb hasznot. Az EGSZB üdvözli az uniós főtárgyaló, Ignacio Garcia Bercero erős elkötelezettségét amellett, hogy „ezek a tárgyalások nem – ismétlem: nem a szabványok szintjének csökkentéséről szólnak.” |
| --- | --- |

6.1

Az USA-ban és az EU-ban is általánosan elismert, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség a szabályozás terén hozhatja a legnagyobb hasznot. Az EGSZB üdvözli az uniós főtárgyaló, Ignacio Garcia Bercero erős elkötelezettségét amellett, hogy „ezek a tárgyalások nem – ismétlem: nem a szabványok szintjének csökkentéséről szólnak.”

| 6.2 | Ez a pont alapvető fontosságú az EGSZB számára, és e kijelentés fényében, melyet Dan Mullaney USA-főtárgyaló is megerősített a civil társadalom számára 2013. novemberben tartott tájékoztatón, az EGSZB eltekint attól, hogy e véleményében hangsúlyozzon néhányat a számos aggodalom közül, amelyek felmerülnének, ha ennek a kötelezettségvállalásnak nem tennének eleget teljes egészében. |
| --- | --- |

6.2

Ez a pont alapvető fontosságú az EGSZB számára, és e kijelentés fényében, melyet Dan Mullaney USA-főtárgyaló is megerősített a civil társadalom számára 2013. novemberben tartott tájékoztatón, az EGSZB eltekint attól, hogy e véleményében hangsúlyozzon néhányat a számos aggodalom közül, amelyek felmerülnének, ha ennek a kötelezettségvállalásnak nem tennének eleget teljes egészében.

| 6.3 | Az USA nemcsak az EU legnagyobb kereskedelmi partnere, hanem hasonló szemléletű partner is, számos közös értékkel és ideállal. Az EU és az USA között jóval több a hasonlóság, mint a különbség. Ez ritka helyzet, ugyanakkor kitűnő alapot jelent az ambiciózus eredményekhez. Ahhoz, hogy teljes mértékben ki tudjuk aknázni az exportlehetőségeket, a nem vámjellegű akadályok kölcsönösen kedvező módon történő leépítésére és megszüntetésére kell összpontosítanunk, fenntartva ugyanakkor a polgárok, és a fogyasztók védelmét, valamint a munkaügyi és a környezetvédelmi szabványokat. Erre kell építenünk. |
| --- | --- |

6.3

Az USA nemcsak az EU legnagyobb kereskedelmi partnere, hanem hasonló szemléletű partner is, számos közös értékkel és ideállal. Az EU és az USA között jóval több a hasonlóság, mint a különbség. Ez ritka helyzet, ugyanakkor kitűnő alapot jelent az ambiciózus eredményekhez. Ahhoz, hogy teljes mértékben ki tudjuk aknázni az exportlehetőségeket, a nem vámjellegű akadályok kölcsönösen kedvező módon történő leépítésére és megszüntetésére kell összpontosítanunk, fenntartva ugyanakkor a polgárok, és a fogyasztók védelmét, valamint a munkaügyi és a környezetvédelmi szabványokat. Erre kell építenünk.

| 6.4 | A szabályozások/szabványok tekintetében azonban különféle megközelítések léteznek, és több ágazatban (pl. vegyipar, élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság, gépjárművek, kozmetikumok, textil, ruházat és gyógyszeripar) jóval szélesebb körű vizsgálatra lesz szükség. A koherensebb szabályok, a harmonizáció, a tesztelés kölcsönös elismerése, illetve a megfelelőségértékelés számos területen kölcsönös előnyökhöz vezethet, és így hasonló folyamatok révén hasonló eredmények születhetnek. Módszertől függetlenül mindig fontos, hogy betartsák a nemzetközi szabványokat. |
| --- | --- |

6.4

A szabályozások/szabványok tekintetében azonban különféle megközelítések léteznek, és több ágazatban (pl. vegyipar, élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság, gépjárművek, kozmetikumok, textil, ruházat és gyógyszeripar) jóval szélesebb körű vizsgálatra lesz szükség. A koherensebb szabályok, a harmonizáció, a tesztelés kölcsönös elismerése, illetve a megfelelőségértékelés számos területen kölcsönös előnyökhöz vezethet, és így hasonló folyamatok révén hasonló eredmények születhetnek. Módszertől függetlenül mindig fontos, hogy betartsák a nemzetközi szabványokat.

| 6.5 | A kereskedelem megkönnyítése érdekében az eljárások korszerűsítésével és vámegyüttműködéssel egyszerűsítésre és a felesleges terhek és ellenőrzések felszámolására kell törekedni. |
| --- | --- |

6.5

A kereskedelem megkönnyítése érdekében az eljárások korszerűsítésével és vámegyüttműködéssel egyszerűsítésre és a felesleges terhek és ellenőrzések felszámolására kell törekedni.

| 6.6 | Az EU és az USA közötti szorosabb szabályozási együttműködéshez nélkülözhetetlen eszköznek tekintendő a bevált gyakorlatok népszerűsítése és átadása, valamint az emberek biztonságának, egészségének és gazdasági jólétének megerősítése az Atlanti-óceán mindkét oldalán. |
| --- | --- |

6.6

Az EU és az USA közötti szorosabb szabályozási együttműködéshez nélkülözhetetlen eszköznek tekintendő a bevált gyakorlatok népszerűsítése és átadása, valamint az emberek biztonságának, egészségének és gazdasági jólétének megerősítése az Atlanti-óceán mindkét oldalán.

| 6.7 | Hasonló mértékű ambíció kell, hogy jellemezze a kereskedelem technikai akadályairól szóló tárgyalásokat (TBT). Itt egy „TBT+” fejezet – amelyet az a cél vezérelne, hogy ne csökkenjen a szabványok szintje – képezhetné az USA és az EU szabályozási rendszerébe vetett bizalom erősítésének egyik eszközét. |
| --- | --- |

6.7

Hasonló mértékű ambíció kell, hogy jellemezze a kereskedelem technikai akadályairól szóló tárgyalásokat (TBT). Itt egy „TBT+” fejezet – amelyet az a cél vezérelne, hogy ne csökkenjen a szabványok szintje – képezhetné az USA és az EU szabályozási rendszerébe vetett bizalom erősítésének egyik eszközét.

| 6.8 | Mind az USA, mind az EU iparára jelentős hatást gyakorolhat, ha a szabályozásokról minél korábbi szakaszban konzultációkat tartanak, és így hatékony mechanizmusok bevezetésével elkerülik az újabb akadályokat. Ehhez az is kell, hogy minden érdekelt fél lehetőséget kapjon a hozzájárulásra. Ez nem állhat ellentmondásban azzal a joggal, hogy szabályozásokat hozzanak az egészségnek, a polgárok és fogyasztók védelmének, valamint a munka- és környezetvédelmi szabványoknak azzal a szintjével összhangban, amelyet a felek a közérdeket figyelembe véve megfelelőnek vélnek. |
| --- | --- |

6.8

Mind az USA, mind az EU iparára jelentős hatást gyakorolhat, ha a szabályozásokról minél korábbi szakaszban konzultációkat tartanak, és így hatékony mechanizmusok bevezetésével elkerülik az újabb akadályokat. Ehhez az is kell, hogy minden érdekelt fél lehetőséget kapjon a hozzájárulásra. Ez nem állhat ellentmondásban azzal a joggal, hogy szabályozásokat hozzanak az egészségnek, a polgárok és fogyasztók védelmének, valamint a munka- és környezetvédelmi szabványoknak azzal a szintjével összhangban, amelyet a felek a közérdeket figyelembe véve megfelelőnek vélnek.

| 6.9 | Fontos, hogy mind a szabályozásokra irányuló döntéshozatali gyakorlat az Atlanti-óceán mindkét oldalán, mind pedig a szabályozásokra irányuló együttműködés az USA és az EU között olyan elveken alapuljon, mint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a tényeket pártatlanul, nyitottsággal, a társadalom minden területéről fogadó politikaalkotás. |
| --- | --- |

6.9

Fontos, hogy mind a szabályozásokra irányuló döntéshozatali gyakorlat az Atlanti-óceán mindkét oldalán, mind pedig a szabályozásokra irányuló együttműködés az USA és az EU között olyan elveken alapuljon, mint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a tényeket pártatlanul, nyitottsággal, a társadalom minden területéről fogadó politikaalkotás.

| 6.10 | A jövőbeli szabályozásokban jelentős mértékben csökkenteni lehetne a felek között a szabályok és szabványok terén megmutatkozó különbségeket, ha már korai szakaszban sor kerülne egy széles körű párbeszédre és konzultációra, amelynek révén minimalizálhatók a különbségek és csökkenthetők mind a termelők, mind a fogyasztók költségei. |
| --- | --- |

6.10

A jövőbeli szabályozásokban jelentős mértékben csökkenteni lehetne a felek között a szabályok és szabványok terén megmutatkozó különbségeket, ha már korai szakaszban sor kerülne egy széles körű párbeszédre és konzultációra, amelynek révén minimalizálhatók a különbségek és csökkenthetők mind a termelők, mind a fogyasztók költségei.

7.   Fenntartható fejlődés és eltérő szabványok

| 7.1 | Az EU és az USA fontos szerepet játszik a globális szintű fenntartható fejlődésről szóló vitában és az ehhez kapcsolódó célok elérését szolgáló nemzetközi együttműködésben. Mind az EU, mind az USA számára fontos ugyanakkor, hogy népességük jóléte érdekében a fenntartható fejlődés mindhárom pillérét (gazdasági növekedés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem) erősítsék. Ezzel összefüggésben a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség – és ezen belül különösen a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rész – lehetőséget nyújt az EU-nak és az USA-nak arra, hogy megfelelő szakpolitikáikkal, illetve a jövőbeli megállapodás nyújtotta keretben megvalósuló fokozott kereskedelmi és beruházási forgalom, párbeszéd és együttműködés révén megerősítsék elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés támogatása mellett. |
| --- | --- |

7.1

Az EU és az USA fontos szerepet játszik a globális szintű fenntartható fejlődésről szóló vitában és az ehhez kapcsolódó célok elérését szolgáló nemzetközi együttműködésben. Mind az EU, mind az USA számára fontos ugyanakkor, hogy népességük jóléte érdekében a fenntartható fejlődés mindhárom pillérét (gazdasági növekedés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem) erősítsék. Ezzel összefüggésben a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség – és ezen belül különösen a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rész – lehetőséget nyújt az EU-nak és az USA-nak arra, hogy megfelelő szakpolitikáikkal, illetve a jövőbeli megállapodás nyújtotta keretben megvalósuló fokozott kereskedelmi és beruházási forgalom, párbeszéd és együttműködés révén megerősítsék elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés támogatása mellett.

| 7.2 | 2009 decembere óta az EU – a Lisszaboni Szerződéssel (5) összhangban – arra törekedett, hogy minden általa tárgyalt kereskedelmi megállapodásba beépítsen egy fejezetet a kereskedelem és a fenntartható fejlődés kapcsolatáról. Ezt mind az EGSZB, mind az EP határozottan támogatja. |
| --- | --- |

7.2

2009 decembere óta az EU – a Lisszaboni Szerződéssel (5) összhangban – arra törekedett, hogy minden általa tárgyalt kereskedelmi megállapodásba beépítsen egy fejezetet a kereskedelem és a fenntartható fejlődés kapcsolatáról. Ezt mind az EGSZB, mind az EP határozottan támogatja.

| 7.3 | Fontos, hogy az új megállapodás megerősítse a részes felek jogát arra, hogy a nemzetközi szabványok és megállapodások elismerése mellett szabályozzák és meghatározzák saját fenntartható fejlődési prioritásaikat, politikáikat és jogszabályaikat. |
| --- | --- |

7.3

Fontos, hogy az új megállapodás megerősítse a részes felek jogát arra, hogy a nemzetközi szabványok és megállapodások elismerése mellett szabályozzák és meghatározzák saját fenntartható fejlődési prioritásaikat, politikáikat és jogszabályaikat.

| 7.4 | Üdvözlendő az Európai Bizottságnak az a gyakran idézett kötelezettségvállalása, mely szerint nem lazítanak az uniós egészség-, biztonság-, környezet-, munka- és fogyasztóvédelmi szabványokon. Az EGSZB-nek ezt is nyomon kell követnie, és gondoskodnia kell arról, hogy ne ássák alá ezt a garanciát. |
| --- | --- |

7.4

Üdvözlendő az Európai Bizottságnak az a gyakran idézett kötelezettségvállalása, mely szerint nem lazítanak az uniós egészség-, biztonság-, környezet-, munka- és fogyasztóvédelmi szabványokon. Az EGSZB-nek ezt is nyomon kell követnie, és gondoskodnia kell arról, hogy ne ássák alá ezt a garanciát.

| 7.5 | Ebből kiindulva kellene a legfontosabb aggodalmakat megfogalmaznunk és előremutató lépéseket javasolnunk, kitérve többek között különféle társadalmi kérdésekre. Fontos, hogy az EGSZB a tárgyalások és a végrehajtás teljes ideje alatt folyamatos prioritásnak tekintse a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget. |
| --- | --- |

7.5

Ebből kiindulva kellene a legfontosabb aggodalmakat megfogalmaznunk és előremutató lépéseket javasolnunk, kitérve többek között különféle társadalmi kérdésekre. Fontos, hogy az EGSZB a tárgyalások és a végrehajtás teljes ideje alatt folyamatos prioritásnak tekintse a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget.

| 7.6 | A részes feleknek meg kell erősíteniük elkötelezettségüket munkaügyi jogszabályaik gyakorlati végrehajtása és érvényesítése mellett. Hangsúlyozniuk kell továbbá, hogy továbbra is kiállnak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetben (ILO) betöltött tagságukból adódó kötelezettségeik mellett, köztük azok mellett, melyek a munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló, minden ILO-tag számára kötelező érvényű 1998-as ILO-nyilatkozatból következnek. Fontos, hogy a WTO 1996. évi szingapúri miniszteri nyilatkozatában elfogadott nyolc alapvető ILO-egyezmény képezze a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségek fenntartható fejlődésről szóló fejezeteiben szereplő szociális szempontok minimális alapját, ahogy ez az EU minden közelmúltbeli szabadkereskedelmi megállapodásánál történt (6). |
| --- | --- |

7.6

A részes feleknek meg kell erősíteniük elkötelezettségüket munkaügyi jogszabályaik gyakorlati végrehajtása és érvényesítése mellett. Hangsúlyozniuk kell továbbá, hogy továbbra is kiállnak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetben (ILO) betöltött tagságukból adódó kötelezettségeik mellett, köztük azok mellett, melyek a munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló, minden ILO-tag számára kötelező érvényű 1998-as ILO-nyilatkozatból következnek. Fontos, hogy a WTO 1996. évi szingapúri miniszteri nyilatkozatában elfogadott nyolc alapvető ILO-egyezmény képezze a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségek fenntartható fejlődésről szóló fejezeteiben szereplő szociális szempontok minimális alapját, ahogy ez az EU minden közelmúltbeli szabadkereskedelmi megállapodásánál történt (6).

| 7.7 | Saját belső piaca megvalósításakor az EU mindig támogatta a „szociális menetrendet” – és maga az EGSZB is élő példája az EU párbeszéd és konszenzus melletti elkötelezettségének. Az EU-nak – miközben tiszteletben tartja az USA némileg más szociális modelljét – határozottan támogatnia és védenie kell saját, társadalmi szolidaritáson alapuló modelljét. |
| --- | --- |

7.7

Saját belső piaca megvalósításakor az EU mindig támogatta a „szociális menetrendet” – és maga az EGSZB is élő példája az EU párbeszéd és konszenzus melletti elkötelezettségének. Az EU-nak – miközben tiszteletben tartja az USA némileg más szociális modelljét – határozottan támogatnia és védenie kell saját, társadalmi szolidaritáson alapuló modelljét.

| 7.8 | A közös környezetvédelmi kihívások kezelhetőségéhez fontos, hogy a részes felek elismerjék a nemzetközi környezetvédelmi irányítás és szabályok jelentőségét. Meg kell erősíteniük elkötelezettségüket környezetvédelmi jogszabályaik gyakorlati végrehajtása és érvényesítése mellett. A részes feleknek ezen túlmenően ismételten hangsúlyozniuk kellene, hogy vállalják a további lépéseket a természeti erőforrások megőrzésének, valamint fenntartható hasznosításának és kezelésének biztosítása és népszerűsítése érdekében. Ezzel összefüggésben ismét hangot kellene adniuk a többoldalú környezetvédelmi megállapodások melletti elkötelezettségüknek. |
| --- | --- |

7.8

A közös környezetvédelmi kihívások kezelhetőségéhez fontos, hogy a részes felek elismerjék a nemzetközi környezetvédelmi irányítás és szabályok jelentőségét. Meg kell erősíteniük elkötelezettségüket környezetvédelmi jogszabályaik gyakorlati végrehajtása és érvényesítése mellett. A részes feleknek ezen túlmenően ismételten hangsúlyozniuk kellene, hogy vállalják a további lépéseket a természeti erőforrások megőrzésének, valamint fenntartható hasznosításának és kezelésének biztosítása és népszerűsítése érdekében. Ezzel összefüggésben ismét hangot kellene adniuk a többoldalú környezetvédelmi megállapodások melletti elkötelezettségüknek.

| 7.9 | Fontos az is, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség lehetőséget adjon az EU-nak és az USA-nak arra, hogy tovább népszerűsítsék a fenntartható fejlődést támogató kereskedelmet és a beruházásokat, például a környezetvédelmi áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizációját (összhangban a Davosban 2014. január 24-én bejelentett kezdeményezéssel, amelyhez mindkét fél csatlakozott), a vállalati társadalmi felelősségvállalást és egyebeket. |
| --- | --- |

7.9

Fontos az is, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség lehetőséget adjon az EU-nak és az USA-nak arra, hogy tovább népszerűsítsék a fenntartható fejlődést támogató kereskedelmet és a beruházásokat, például a környezetvédelmi áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizációját (összhangban a Davosban 2014. január 24-én bejelentett kezdeményezéssel, amelyhez mindkét fél csatlakozott), a vállalati társadalmi felelősségvállalást és egyebeket.

| 7.10 | Az USA-val ellentétben az EU a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetben foglalt munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket egyelőre nem építette be az általános vitarendezési eljárás keretébe. Ehelyett konzultációs eljárás tárgyává teszi őket, ami nem vezethet kereskedelmi szankciókhoz. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság tisztázza ezt a logikailag nehezen érthető álláspontot. |
| --- | --- |

7.10

Az USA-val ellentétben az EU a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetben foglalt munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket egyelőre nem építette be az általános vitarendezési eljárás keretébe. Ehelyett konzultációs eljárás tárgyává teszi őket, ami nem vezethet kereskedelmi szankciókhoz. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság tisztázza ezt a logikailag nehezen érthető álláspontot.

8.   Beruházás

| 8.1 | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében immár a beruházásokra is kiterjed az EU hatásköre. Egyetlen új megállapodás váltja fel az összes olyan hatályos beruházási szerződést, amelyet az USA és kilenc tagállam kétoldalúan megkötött. |
| --- | --- |

8.1

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében immár a beruházásokra is kiterjed az EU hatásköre. Egyetlen új megállapodás váltja fel az összes olyan hatályos beruházási szerződést, amelyet az USA és kilenc tagállam kétoldalúan megkötött.

| 8.2 | Multilaterális szinten az EU és az USA is részes fele a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről (TRIMS) szóló WTO-megállapodásnak. Itt azonban csak az árukereskedelmet érintő intézkedésekről van szó, a szolgáltatások és más, az elmúlt húsz évben kifejlesztett fontos területek figyelmen kívül maradnak. Megemlítendő még, hogy az EU és az USA 2012 áprilisában ambiciózus terjedelmű megállapodást kötött különféle beruházási elvekről, és arra invitált más országokat, hogy csatlakozzanak ehhez. |
| --- | --- |

8.2

Multilaterális szinten az EU és az USA is részes fele a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről (TRIMS) szóló WTO-megállapodásnak. Itt azonban csak az árukereskedelmet érintő intézkedésekről van szó, a szolgáltatások és más, az elmúlt húsz évben kifejlesztett fontos területek figyelmen kívül maradnak. Megemlítendő még, hogy az EU és az USA 2012 áprilisában ambiciózus terjedelmű megállapodást kötött különféle beruházási elvekről, és arra invitált más országokat, hogy csatlakozzanak ehhez.

| 8.3 | A beruházók és államok közötti vitarendezési eljárás beépítésének kérdése az Atlanti-óceán mindkét oldalán jelentős érdeklődést és aggodalmat keltett a közvéleményben. Örömmel vesszük, hogy az Európai Bizottság elismerte az agresszív pereskedés (7) miatti jelentős aggodalmat a közvéleményben és úgy döntött, hogy a számottevő közérdeklődésre való tekintettel külön nyilvános konzultációt tart a beruházásvédelemről, valamint a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásról. Ez a nyilvános konzultációs eljárás 2014. március 27-én indult, és jól példázza a civil társadalmi hozzájárulás ösztönzését a tárgyalások során. |
| --- | --- |

8.3

A beruházók és államok közötti vitarendezési eljárás beépítésének kérdése az Atlanti-óceán mindkét oldalán jelentős érdeklődést és aggodalmat keltett a közvéleményben. Örömmel vesszük, hogy az Európai Bizottság elismerte az agresszív pereskedés (7) miatti jelentős aggodalmat a közvéleményben és úgy döntött, hogy a számottevő közérdeklődésre való tekintettel külön nyilvános konzultációt tart a beruházásvédelemről, valamint a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásról. Ez a nyilvános konzultációs eljárás 2014. március 27-én indult, és jól példázza a civil társadalmi hozzájárulás ösztönzését a tárgyalások során.

| 8.4 | Ha a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében javaslatot tennének bármiféle rendelkezésre a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárással kapcsolatban, az EGSZB szerint ennek nem szabad meggátolnia az uniós tagállamokat abban, hogy szabályokat állapítsanak meg a köz érdekében. Az EGSZB tudomásul veszi a választottbírósági eljárások jobb átláthatósága érdekében tett erőfeszítéseket is, és saját kezdeményezésű véleményt fog kidolgozni a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásról. |
| --- | --- |

8.4

Ha a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében javaslatot tennének bármiféle rendelkezésre a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárással kapcsolatban, az EGSZB szerint ennek nem szabad meggátolnia az uniós tagállamokat abban, hogy szabályokat állapítsanak meg a köz érdekében. Az EGSZB tudomásul veszi a választottbírósági eljárások jobb átláthatósága érdekében tett erőfeszítéseket is, és saját kezdeményezésű véleményt fog kidolgozni a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásról.

| 8.5 | A 2013. október 3-án kiadott tájékoztatójának 8. bekezdésében az Európai Bizottság javaslatokat fogalmaz meg a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásokkal való lehetséges visszaélések megállítására. Az EGSZB szerint továbbra sem világos több kifejezés, többek között a „komolytalan kereset” és a „közérdekű cél” definíciója. Nagyon fontos, hogy sürgősen kidolgozzák ezek pontos meghatározását. |
| --- | --- |

8.5

A 2013. október 3-án kiadott tájékoztatójának 8. bekezdésében az Európai Bizottság javaslatokat fogalmaz meg a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásokkal való lehetséges visszaélések megállítására. Az EGSZB szerint továbbra sem világos több kifejezés, többek között a „komolytalan kereset” és a „közérdekű cél” definíciója. Nagyon fontos, hogy sürgősen kidolgozzák ezek pontos meghatározását.

| 8.6 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az EU tárgyalási pozíciója során többféle feltételt is megfogalmazzon a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásoknak a megállapodásba történő beemelését illetően. Ilyen feltételként javasolja, hogy a megállapodás megfelelő rendelkezései lehetővé tegyék a tagállamok számára azt, hogy „megkülönböztetésmentes módon jogszerű közpolitikai célokat kövessenek például társadalmi, környezeti, biztonsági és fogyasztóvédelmi kérdésekben, a pénzügyi rendszer stabilitását illetően, valamint közegészségügyi és közbiztonsági téren”. Fontos, hogy ezt a nyilatkozatot az uniós tárgyaló felek vezérelvnek tekintsék, és világosan megemlítsék a megállapodásban. |
| --- | --- |

8.6

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az EU tárgyalási pozíciója során többféle feltételt is megfogalmazzon a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárásoknak a megállapodásba történő beemelését illetően. Ilyen feltételként javasolja, hogy a megállapodás megfelelő rendelkezései lehetővé tegyék a tagállamok számára azt, hogy „megkülönböztetésmentes módon jogszerű közpolitikai célokat kövessenek például társadalmi, környezeti, biztonsági és fogyasztóvédelmi kérdésekben, a pénzügyi rendszer stabilitását illetően, valamint közegészségügyi és közbiztonsági téren”. Fontos, hogy ezt a nyilatkozatot az uniós tárgyaló felek vezérelvnek tekintsék, és világosan megemlítsék a megállapodásban.

9.   Kis- és középvállalkozások

| 9.1 | Az Európai Unióban és az Egyesült Államokban a kkv-k és az induló vállalkozások a növekedés és a foglalkoztatás alapvetően fontos motorjai. Az EU-ban több mint 20 millió, az USA-ban 28 millió cég számít kkv-nak. A kkv-k az Atlanti-óceán mindkét oldalán fontos forrásai az innovációnak, csakúgy mint az új termékeknek és szolgáltatásoknak, és már most profitálnak a transzatlanti kereskedelemből. |
| --- | --- |

9.1

Az Európai Unióban és az Egyesült Államokban a kkv-k és az induló vállalkozások a növekedés és a foglalkoztatás alapvetően fontos motorjai. Az EU-ban több mint 20 millió, az USA-ban 28 millió cég számít kkv-nak. A kkv-k az Atlanti-óceán mindkét oldalán fontos forrásai az innovációnak, csakúgy mint az új termékeknek és szolgáltatásoknak, és már most profitálnak a transzatlanti kereskedelemből.

| 9.2 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség különösen értékes a kkv-k számára, mivel a kereskedelmi korlátok általában aránytalan terhet rónak a kisebb cégekre, melyek nem rendelkeznek annyi forrással az akadályok leküzdésére, mint a nagyobb vállalatok. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség többek között az alábbiak tekintetében jelenthet előnyt a kkv-k számára: (vám)tarifák, szabályozási kérdések, nem vámjellegű akadályok, szolgáltatások, elektronikus kereskedelem, kormányzati beszerzés, vámügyi és kereskedelmi könnyítések, valamint szellemi tulajdonjogok. |
| --- | --- |

9.2

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség különösen értékes a kkv-k számára, mivel a kereskedelmi korlátok általában aránytalan terhet rónak a kisebb cégekre, melyek nem rendelkeznek annyi forrással az akadályok leküzdésére, mint a nagyobb vállalatok. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség többek között az alábbiak tekintetében jelenthet előnyt a kkv-k számára: (vám)tarifák, szabályozási kérdések, nem vámjellegű akadályok, szolgáltatások, elektronikus kereskedelem, kormányzati beszerzés, vámügyi és kereskedelmi könnyítések, valamint szellemi tulajdonjogok.

| 9.3 | Az EGSZB támogatja egy a kkv-kkal kapcsolatos kérdésekről szóló fejezet felvételét a megállapodásba. Egy ilyen fejezet mindkét fél számára együttműködési mechanizmusokat hozhatna létre a kkv-k transzatlanti kereskedelemben való részvételének megkönnyítésére. A rendelkezésekben gondoskodni lehetne egy kkv-bizottságról is, amely a kisvállalkozói közösséggel, illetve olyan internetalapú tájékoztatás és más források fejlesztésével foglalkozna, melyek segítenek a kkv-knak a megállapodás rendelkezéseinek megértésében és számukra kedvező alkalmazásában. |
| --- | --- |

9.3

Az EGSZB támogatja egy a kkv-kkal kapcsolatos kérdésekről szóló fejezet felvételét a megállapodásba. Egy ilyen fejezet mindkét fél számára együttműködési mechanizmusokat hozhatna létre a kkv-k transzatlanti kereskedelemben való részvételének megkönnyítésére. A rendelkezésekben gondoskodni lehetne egy kkv-bizottságról is, amely a kisvállalkozói közösséggel, illetve olyan internetalapú tájékoztatás és más források fejlesztésével foglalkozna, melyek segítenek a kkv-knak a megállapodás rendelkezéseinek megértésében és számukra kedvező alkalmazásában.

10.   A fogyasztók érdekei

| 10.1 | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség sikeréhez nélkülözhetetlen a fogyasztói bizalom, amelynek köszönhetően a fogyasztók többet költenek, ami fellendíti a növekedést és a foglalkoztatást. Ezért alapvetően fontos, hogy a fogyasztók olyan garanciákat kapjanak, amelyek bizalmat ébresztenek a transzatlanti piac iránt. Fontos kiindulópontnak tekinthető az az egyértelmű kijelentés, hogy nem hígítják fel az érvényes szabványokat. A feladat most az, hogy valóra váltsuk ezt az ígéretet, és világos jogi keretet biztosítsunk az ilyen felhígulás elkerülése érdekében. Egyéb kezdeményezések mellett fontos, hogy a civil társadalom – kellő időben – megfelelő tájékoztatást kapjon a szabályozási konvergencia folyamatáról. Olyan rendelkezésekről is gondoskodni kellene, amelyek megőrzik a polgárok arra vonatkozó jogát, hogy e szabályok megsértésének esetén kérhetik ezek érvényesítését. |
| --- | --- |

10.1

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség sikeréhez nélkülözhetetlen a fogyasztói bizalom, amelynek köszönhetően a fogyasztók többet költenek, ami fellendíti a növekedést és a foglalkoztatást. Ezért alapvetően fontos, hogy a fogyasztók olyan garanciákat kapjanak, amelyek bizalmat ébresztenek a transzatlanti piac iránt. Fontos kiindulópontnak tekinthető az az egyértelmű kijelentés, hogy nem hígítják fel az érvényes szabványokat. A feladat most az, hogy valóra váltsuk ezt az ígéretet, és világos jogi keretet biztosítsunk az ilyen felhígulás elkerülése érdekében. Egyéb kezdeményezések mellett fontos, hogy a civil társadalom – kellő időben – megfelelő tájékoztatást kapjon a szabályozási konvergencia folyamatáról. Olyan rendelkezésekről is gondoskodni kellene, amelyek megőrzik a polgárok arra vonatkozó jogát, hogy e szabályok megsértésének esetén kérhetik ezek érvényesítését.

| 10.2 | Sokan aggódnak, hogy a határok megnyitása és a kereskedelmi korlátok felszámolása a szennyezett élelmiszerek szélesebb körű terjedéséhez és hatásához vezethet. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kitűnő lehetőséget kínál egy egységes – mind az EU-t, mind az USA-t magában foglaló – figyelmeztető rendszer kidolgozására. A cél a fogyasztóvédelem javítása és a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása, ha felmerülne egy ilyen jellegű probléma. |
| --- | --- |

10.2

Sokan aggódnak, hogy a határok megnyitása és a kereskedelmi korlátok felszámolása a szennyezett élelmiszerek szélesebb körű terjedéséhez és hatásához vezethet. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kitűnő lehetőséget kínál egy egységes – mind az EU-t, mind az USA-t magában foglaló – figyelmeztető rendszer kidolgozására. A cél a fogyasztóvédelem javítása és a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása, ha felmerülne egy ilyen jellegű probléma.

| 10.3 | Az élelmiszer-összetevők és származékaik nyomonkövethetősége alapvetően fontos a biztonság, a minőség és a megfontolt fogyasztói döntés garantálásához. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség lehetőséget nyújt az EU-nak és az USA-nak arra, hogy jobban megértsék az összetett nemzetközi élelmiszerláncokat és ellátási hálózatokat, illetve hathatós, összeegyeztethető és interoperábilis megközelítéseket – köztük állatazonosító rendszereket – dolgozzanak ki az élelmiszerek nyomonkövethetőségének és eredetiségének biztosítására. |
| --- | --- |

10.3

Az élelmiszer-összetevők és származékaik nyomonkövethetősége alapvetően fontos a biztonság, a minőség és a megfontolt fogyasztói döntés garantálásához. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség lehetőséget nyújt az EU-nak és az USA-nak arra, hogy jobban megértsék az összetett nemzetközi élelmiszerláncokat és ellátási hálózatokat, illetve hathatós, összeegyeztethető és interoperábilis megközelítéseket – köztük állatazonosító rendszereket – dolgozzanak ki az élelmiszerek nyomonkövethetőségének és eredetiségének biztosítására.

| 10.4 | Kötelező jelentéstételi mechanizmusokat kell kidolgozni, az új termékekről szóló információkat pedig meg kell osztani egymással, hogy figyelemmel lehessen követni a mesterséges nanoanyagok piaci bevezetését. Ehhez ez átfogó, a nagyközönség számára nyitott leltárra is szükség van. |
| --- | --- |

10.4

Kötelező jelentéstételi mechanizmusokat kell kidolgozni, az új termékekről szóló információkat pedig meg kell osztani egymással, hogy figyelemmel lehessen követni a mesterséges nanoanyagok piaci bevezetését. Ehhez ez átfogó, a nagyközönség számára nyitott leltárra is szükség van.

11.   Szolgáltatások

| 11.1 | Sok statisztikai adatból kiderül, hogy a szolgáltatási ágazattal kapcsolatos kereskedelem és beruházások fokozása az egyik legnagyobb növekedési potenciált jelentheti. Ezért fontos, hogy mindkét oldalon ésszerű szolgáltatási kötelezettségvállalásokat fogadjanak el (ideértve a pénzügyi szolgáltatásokat is). Az uniós vállalkozások szempontjából prioritásnak tekintendő a jobb piaci hozzáférés. |
| --- | --- |

11.1

Sok statisztikai adatból kiderül, hogy a szolgáltatási ágazattal kapcsolatos kereskedelem és beruházások fokozása az egyik legnagyobb növekedési potenciált jelentheti. Ezért fontos, hogy mindkét oldalon ésszerű szolgáltatási kötelezettségvállalásokat fogadjanak el (ideértve a pénzügyi szolgáltatásokat is). Az uniós vállalkozások szempontjából prioritásnak tekintendő a jobb piaci hozzáférés.

| 11.2 | A tárgyalásokon maradéktalanul figyelembe kell venni az EU-beli közszolgáltatások specifikus jellegét is, amelyet meg kell őrizni az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

11.2

A tárgyalásokon maradéktalanul figyelembe kell venni az EU-beli közszolgáltatások specifikus jellegét is, amelyet meg kell őrizni az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt kötelezettségekkel összhangban.

| 11.3 | A szabályozási együttműködésnek ki kell terjednie a szolgáltatásokra is, és gondoskodnia kell a szabályozó hatóságok közötti jobb együttműködésről, a jobb átláthatóságról és a felesleges, terhes követelmények felszámolásáról. |
| --- | --- |

11.3

A szabályozási együttműködésnek ki kell terjednie a szolgáltatásokra is, és gondoskodnia kell a szabályozó hatóságok közötti jobb együttműködésről, a jobb átláthatóságról és a felesleges, terhes követelmények felszámolásáról.

12.   Mezőgazdaság és agrár-élelmiszeripar

| 12.1 | A megállapodásnak ambícióval kellene kezelnie az állat- és növény-egészségügyi (SPS) kérdéseket: az USA-nak és az Európai Uniónak arra kellene törekednie, hogy megegyezésre jusson egy ambiciózus „SPS+” fejezetről. |
| --- | --- |

12.1

A megállapodásnak ambícióval kellene kezelnie az állat- és növény-egészségügyi (SPS) kérdéseket: az USA-nak és az Európai Uniónak arra kellene törekednie, hogy megegyezésre jusson egy ambiciózus „SPS+” fejezetről.

| 12.2 | Az USA-ban az EU-tól meglehetősen eltérő körülmények között fejlődnek a mezőgazdasági és az agrár-élelmiszeripari termelés módjai (pl. állatjóléti, élelmiszer-biztonsági előírások, növényvédőszerek használata). Az USA-ban egy termék forgalomba hozatalának engedélyezése során csupán a tudományos megállapításokat veszik figyelembe, míg Európában az „elővigyázatosság elve” határozza meg az ilyen típusú döntést. Ezt a megközelítésbeli különbséget figyelembe kell venni a tárgyalások során. |
| --- | --- |

12.2

Az USA-ban az EU-tól meglehetősen eltérő körülmények között fejlődnek a mezőgazdasági és az agrár-élelmiszeripari termelés módjai (pl. állatjóléti, élelmiszer-biztonsági előírások, növényvédőszerek használata). Az USA-ban egy termék forgalomba hozatalának engedélyezése során csupán a tudományos megállapításokat veszik figyelembe, míg Európában az „elővigyázatosság elve” határozza meg az ilyen típusú döntést. Ezt a megközelítésbeli különbséget figyelembe kell venni a tárgyalások során.

| 12.3 | Az Európai Bizottságnak az előbbiekben említett kötelezettségvállalása nyomán, mely szerint – többek között a fogyasztóvédelem területén – nem lazítanak az uniós szabványokon, figyelnünk kellene az élelmiszer-biztonsági kérdésekre (GMO-információk, hormontartalmú, illetve vegytisztított élelmiszerek stb.), ügyelve arra, hogy mindig tiszteletben tartsák a (Lisszaboni Szerződésben rögzített) elővigyázatosság elvét. Az amerikai és az uniós szabályozási rendszerek kompatibilisabbá tételére vonatkozó törekvéseket az Atlanti-óceán mindkét oldalán az élelmiszer-biztonsági normák magas szintjét tiszteletben tartva kellene megvalósítani. |
| --- | --- |

12.3

Az Európai Bizottságnak az előbbiekben említett kötelezettségvállalása nyomán, mely szerint – többek között a fogyasztóvédelem területén – nem lazítanak az uniós szabványokon, figyelnünk kellene az élelmiszer-biztonsági kérdésekre (GMO-információk, hormontartalmú, illetve vegytisztított élelmiszerek stb.), ügyelve arra, hogy mindig tiszteletben tartsák a (Lisszaboni Szerződésben rögzített) elővigyázatosság elvét. Az amerikai és az uniós szabályozási rendszerek kompatibilisabbá tételére vonatkozó törekvéseket az Atlanti-óceán mindkét oldalán az élelmiszer-biztonsági normák magas szintjét tiszteletben tartva kellene megvalósítani.

13.   Közbeszerzés

| 13.1 | A közbeszerzés rendkívül érzékeny terület, mindazonáltal fontos, hogy az EU offenzívabb módon közelítse meg, mivel jelenleg az USA-beli vállalkozások többet profitálnak az uniós piac nyitottságából, mint fordítva. Létfontosságú, hogy minden megállapodásban ugyanolyan szintű hozzáférés legyen érvényes a közbeszerzésekhez az Atlanti-óceán mindkét oldalán. |
| --- | --- |

13.1

A közbeszerzés rendkívül érzékeny terület, mindazonáltal fontos, hogy az EU offenzívabb módon közelítse meg, mivel jelenleg az USA-beli vállalkozások többet profitálnak az uniós piac nyitottságából, mint fordítva. Létfontosságú, hogy minden megállapodásban ugyanolyan szintű hozzáférés legyen érvényes a közbeszerzésekhez az Atlanti-óceán mindkét oldalán.

| 13.2 | A tárgyaló feleknek biztosítaniuk kell, hogy ne ássák alá az uniós tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok azon jogát, hogy saját, demokratikus úton elfogadott szociális és környezetvédelmi politikáikat folytassák. |
| --- | --- |

13.2

A tárgyaló feleknek biztosítaniuk kell, hogy ne ássák alá az uniós tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok azon jogát, hogy saját, demokratikus úton elfogadott szociális és környezetvédelmi politikáikat folytassák.

14.   Adatvédelem

Sokan aggódnak amiatt, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség következtében felhígulnak az adatvédelmi szabályok az EU-ban és az USA-ban, így veszélybe kerülhetnek a polgárok adatai, illetve sérülhet a magánélethez való joguk. A 6.1. pontban említett kötelezettségvállalással összhangban létfontosságú, hogy ne gyengüljenek az adatvédelmi előírások, és hogy a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabály ugyanolyan szintű védelmet szavatoljon az uniós polgárok számára akkor is, ha az USA-ban működő vállalkozásokkal vannak kapcsolatban.

15.   Energia és stratégiai nyersanyagok

| 15.1 | Nagyon fontos, hogy garantálva legyen a megbízható energiaellátás. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében fontolóra kell venni az energiaellátás és a stratégiai nyersanyagok biztonságáról szóló rendelkezések kidolgozását azzal a céllal, hogy fel lehessen térképezni egyfelől az energiakereskedelemre nézve kockázatos meglévő és jövőbeli ellátási és infrastrukturális problémákat, másfelől az ellátási válságok és zavarok kezelésére alkalmas mechanizmusokat. |
| --- | --- |

15.1

Nagyon fontos, hogy garantálva legyen a megbízható energiaellátás. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében fontolóra kell venni az energiaellátás és a stratégiai nyersanyagok biztonságáról szóló rendelkezések kidolgozását azzal a céllal, hogy fel lehessen térképezni egyfelől az energiakereskedelemre nézve kockázatos meglévő és jövőbeli ellátási és infrastrukturális problémákat, másfelől az ellátási válságok és zavarok kezelésére alkalmas mechanizmusokat.

| 15.2 | Az energiahatékonyság és a megújuló energiák népszerűsítése az EU és az USA energiapolitikájának alapvetően fontos részét képezi. Fontos, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség támogassa ezeket a célokat és garantálja mindkét fél jogát arra, hogy fenntartson vagy meghatározzon szabványokat és szabályokat többek között a termékek, alkalmazások és eljárások energiateljesítményére vonatkozóan. A partnerségnek ugyanakkor minden lehetséges lépést meg kell tennie az EU-beli és USA-beli szabványok konvergenciája érdekében. |
| --- | --- |

15.2

Az energiahatékonyság és a megújuló energiák népszerűsítése az EU és az USA energiapolitikájának alapvetően fontos részét képezi. Fontos, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség támogassa ezeket a célokat és garantálja mindkét fél jogát arra, hogy fenntartson vagy meghatározzon szabványokat és szabályokat többek között a termékek, alkalmazások és eljárások energiateljesítményére vonatkozóan. A partnerségnek ugyanakkor minden lehetséges lépést meg kell tennie az EU-beli és USA-beli szabványok konvergenciája érdekében.

16.   Földrajzi mutatók

Az EU magas hozzáadott értékkel rendelkező termékeket exportál az USA-ba, és ebben kulcsszerepet játszik a földrajzi mutatók rendszere. Ez a rendszer védi az uniós termékeket az utánzatoktól és a csalástól, megelőzve egyben a fogyasztók félrevezetését. A megállapodásnak gyakorlati megoldást kell találnia a jogbiztonság szavatolására a vállalkozások számára, földrajzi mutatók alapján.

17.   A civil társadalom szerepe és részvétele

| 17.1 | Az EGSZB üdvözli és igen nagyra értékeli azt a most meghatározott folyamatot, amelynek keretében a civil társadalom minden egyes tárgyalási kör után teljes körű tájékoztatást kap. Rendkívül fontos, hogy továbbra is minden érdekelt féllel konzultációt folytassanak. Jelentős lépés továbbá annak elfogadása, hogy az EGSZB alapvetően fontos szerepet játszik a folyamatban. A civil társadalomban aggodalmat okoz azonban, hogy a tárgyalások szövege feleslegesen bizalmas, ami akadályozza az információáramlást. Ez komolyan alááshatja a nagyközönség bizalmát és támogatását a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos megállapodások iránt. |
| --- | --- |

17.1

Az EGSZB üdvözli és igen nagyra értékeli azt a most meghatározott folyamatot, amelynek keretében a civil társadalom minden egyes tárgyalási kör után teljes körű tájékoztatást kap. Rendkívül fontos, hogy továbbra is minden érdekelt féllel konzultációt folytassanak. Jelentős lépés továbbá annak elfogadása, hogy az EGSZB alapvetően fontos szerepet játszik a folyamatban. A civil társadalomban aggodalmat okoz azonban, hogy a tárgyalások szövege feleslegesen bizalmas, ami akadályozza az információáramlást. Ez komolyan alááshatja a nagyközönség bizalmát és támogatását a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos megállapodások iránt.

| 17.2 | Az EGSZB 2009. márciusi véleménye (8) részletesen foglalkozik a Transzatlanti Gazdasági Tanács és az öt transzatlanti párbeszéd (üzleti, fogyasztói, jogalkotói, munkaügyi és környezetvédelmi párbeszéd) közötti hiányosságokkal és eltérésekkel. Ahogy azt a transzatlanti üzleti és fogyasztói párbeszédnél láthatjuk, ezek a megfelelően létrehozott és működő testületek alkalmasak arra, hogy jelentős módon hozzájáruljanak a tárgyalási folyamathoz. Ezért az EGSZB ismételten kéri a transzatlanti munkaügyi és környezetvédelmi párbeszéd aktiválását. |
| --- | --- |

17.2

Az EGSZB 2009. márciusi véleménye (8) részletesen foglalkozik a Transzatlanti Gazdasági Tanács és az öt transzatlanti párbeszéd (üzleti, fogyasztói, jogalkotói, munkaügyi és környezetvédelmi párbeszéd) közötti hiányosságokkal és eltérésekkel. Ahogy azt a transzatlanti üzleti és fogyasztói párbeszédnél láthatjuk, ezek a megfelelően létrehozott és működő testületek alkalmasak arra, hogy jelentős módon hozzájáruljanak a tárgyalási folyamathoz. Ezért az EGSZB ismételten kéri a transzatlanti munkaügyi és környezetvédelmi párbeszéd aktiválását.

| 17.3 | Mint már említettük, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség ahogy aggodalmat, úgy reményeket is ébreszt, és a civil társadalom elsődleges szerepet játszik abban, hogy a tárgyalások eredményei elfogadásra vagy elutasításra találnak majd.
  Az EU által kötött új generációs kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba kivétel nélkül beépítettek rendelkezéseket a civil társadalmi ellenőrzés mechanizmusaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

17.3

Mint már említettük, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség ahogy aggodalmat, úgy reményeket is ébreszt, és a civil társadalom elsődleges szerepet játszik abban, hogy a tárgyalások eredményei elfogadásra vagy elutasításra találnak majd.

Az EU által kötött új generációs kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba kivétel nélkül beépítettek rendelkezéseket a civil társadalmi ellenőrzés mechanizmusaival kapcsolatban.

| 17.4 | Minden esetben sui generis, az adott körülményektől függő mechanizmusokról van szó. Az EGSZB határozottan szorgalmazza, hogy specifikusan a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség számára is mielőbb dolgozzanak ki egy ilyen mechanizmust, és hogy a mechanizmus kialakítását illetően konzultáljanak az EGSZB-vel. |
| --- | --- |

17.4

Minden esetben sui generis, az adott körülményektől függő mechanizmusokról van szó. Az EGSZB határozottan szorgalmazza, hogy specifikusan a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség számára is mielőbb dolgozzanak ki egy ilyen mechanizmust, és hogy a mechanizmus kialakítását illetően konzultáljanak az EGSZB-vel.

18.   Az EGSZB szerepe

| 18.1 | Elengedhetetlen, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalási folyamat egészében elismerjék az EGSZB intézményi szerepét és fenntartsák a rendszeres párbeszédet az EGSZB, az Európai Bizottság és az Európai Parlament között. |
| --- | --- |

18.1

Elengedhetetlen, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló tárgyalási folyamat egészében elismerjék az EGSZB intézményi szerepét és fenntartsák a rendszeres párbeszédet az EGSZB, az Európai Bizottság és az Európai Parlament között.

| 18.2 | A Lisszaboni Szerződés megerősíti, hogy az EGSZB hídszerepet tölt be a civil társadalom és a többi uniós intézmény között, ami az EGSZB és az Európai Bizottság közötti szoros együttműködés szerves részét képezi. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség potenciális jelentőségére való tekintettel alapvetően fontos, hogy:






  — | az Európai Bizottság ismerje el ezt a szerepet, és a tárgyalási folyamat minden aspektusáról tájékoztassa az EGSZB-t. Ezzel összefüggésben az EGSZB örömmel veszi, hogy egy három EGSZB-tagból álló nyomonkövetési csoport egyenlő hozzáférést kap a Kereskedelmi Főigazgatóság tanácsadó csoportjának rendelkezésére bocsátott dokumentumokhoz, |
| --- | --- | --- |

18.2

A Lisszaboni Szerződés megerősíti, hogy az EGSZB hídszerepet tölt be a civil társadalom és a többi uniós intézmény között, ami az EGSZB és az Európai Bizottság közötti szoros együttműködés szerves részét képezi. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség potenciális jelentőségére való tekintettel alapvetően fontos, hogy:

—

az Európai Bizottság ismerje el ezt a szerepet, és a tárgyalási folyamat minden aspektusáról tájékoztassa az EGSZB-t. Ezzel összefüggésben az EGSZB örömmel veszi, hogy egy három EGSZB-tagból álló nyomonkövetési csoport egyenlő hozzáférést kap a Kereskedelmi Főigazgatóság tanácsadó csoportjának rendelkezésére bocsátott dokumentumokhoz,

| — | a civil társadalom a tárgyalási folyamat egészében részt vehessen, |
| --- | --- |

—

a civil társadalom a tárgyalási folyamat egészében részt vehessen,

| — | hozzanak létre egy hathatós és teljes körűen reprezentatív közös mechanizmust, amellyel a civil társadalom nyomon tudja követni a megállapodás hatásait. Az EGSZB-nek elsődleges szerepet kell betöltenie minden ilyen testületben. |
| --- | --- |

—

hozzanak létre egy hathatós és teljes körűen reprezentatív közös mechanizmust, amellyel a civil társadalom nyomon tudja követni a megállapodás hatásait. Az EGSZB-nek elsődleges szerepet kell betöltenie minden ilyen testületben.

| 18.3 | Bár az USA-ban nem működik az EGSZB-hez hasonló felépítésű szervezet, a 2014. februári washingtoni látogatás során nyilvánvalóvá vált, hogy az USA jól szervezett civil társadalmi struktúrával rendelkezik, amely megfelel az EGSZB-n belüli, három csoportra építkező szerkezetnek. Ezért a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kitűnő lehetőséget nyújt az EGSZB-nek arra, hogy korábban meghatározott politikáját folytatva transzatlanti kapcsolatokat építsen ki a civil társadalommal. E célból ajánlatos mihamarabb felállítani egy „EU–USA” kapcsolattartó csoportot. |
| --- | --- |

18.3

Bár az USA-ban nem működik az EGSZB-hez hasonló felépítésű szervezet, a 2014. februári washingtoni látogatás során nyilvánvalóvá vált, hogy az USA jól szervezett civil társadalmi struktúrával rendelkezik, amely megfelel az EGSZB-n belüli, három csoportra építkező szerkezetnek. Ezért a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kitűnő lehetőséget nyújt az EGSZB-nek arra, hogy korábban meghatározott politikáját folytatva transzatlanti kapcsolatokat építsen ki a civil társadalommal. E célból ajánlatos mihamarabb felállítani egy „EU–USA” kapcsolattartó csoportot.

| 18.4 | Ezzel a véleménnyel nem zárul, sokkal inkább kezdetét veszi az EGSZB szerepvállalása a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség folyamatában. Az EGSZB-nek állandó projektet kellene indítania annak érdekében, hogy a civil társadalom nevében részt vegyen a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség tárgyalási folyamatának nyomon követésében. Gondolhatunk itt például további véleményekre, közmeghallgatásokra, szemináriumokra vagy konferenciákra olyan kérdésekről, mint a fenntartható fejlődés, a kkv-k, a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárás, a közbeszerzés és ágazatspecifikus elemzések. |
| --- | --- |

18.4

Ezzel a véleménnyel nem zárul, sokkal inkább kezdetét veszi az EGSZB szerepvállalása a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség folyamatában. Az EGSZB-nek állandó projektet kellene indítania annak érdekében, hogy a civil társadalom nevében részt vegyen a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség tárgyalási folyamatának nyomon követésében. Gondolhatunk itt például további véleményekre, közmeghallgatásokra, szemináriumokra vagy konferenciákra olyan kérdésekről, mint a fenntartható fejlődés, a kkv-k, a beruházók és államok közötti vitarendezési eljárás, a közbeszerzés és ágazatspecifikus elemzések.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 228., 2009.9.22., 32. o.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0230+0+DOC+XML+V0//HU&language=HU

2

(3)  Ld.: „Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investment – An Economic Assessment”, Centre for Economic Policy Research, London, 2013. március. http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/march/tradoc_150737.pdf

3

(4)  http://www.trade-sia.com/ttip/

4

(5)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke az EU kereskedelempolitikájának elveit ismerteti, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (5) bekezdése és 21. cikke pedig a külügyekre vonatkozó uniós elveket ismerteti, és utal a kereskedelemhez és a fenntartható fejlődéshez nyújtott uniós támogatásra is.

5

(6)  HL L 127., 2011.5.14., 62. o..

6

(7)  Jelenleg több magáncég agresszív módon pereskedik szuverén államokkal, ilyen ügy például a Veolia kontra Egyiptom és a Philip Morris kontra Ausztrália.

7

Veolia kontra Egyiptom

Philip Morris kontra Ausztrália

(8)  HL C 228., 2009.9.22., 32–39. o.

8

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 499. plenáris ülése (2014. június 4–5.)

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/20

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Az ipari termékek belső piacának jövője

COM(2014) 25 final

2014/C 424/03

| Előadó: | Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Előadó:

Denis MEYNENT

2014. március 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Az ipari termékek belső piacának jövője

COM(2014) 25 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. május 14-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 144 szavazattal 2 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli az Európai Bizottság „Az ipari termékek belső piacának jövője” c. közleményét. A közlemény illeszkedik ahhoz az aktuális és kedvezően fogadott tendenciához, amely egy EU-szintű iparpolitika kidolgozására irányul, és amely elsősorban Az európai ipar „reneszánszáért” c. közleményben fogalmazódott meg. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli az Európai Bizottság „Az ipari termékek belső piacának jövője” c. közleményét. A közlemény illeszkedik ahhoz az aktuális és kedvezően fogadott tendenciához, amely egy EU-szintű iparpolitika kidolgozására irányul, és amely elsősorban Az európai ipar „reneszánszáért” c. közleményben fogalmazódott meg.

| 1.2 | Az EGSZB szerint az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok demokratikus, nyílt és átlátható szabályozás alá kell, hogy tartozzanak, az érdekeltek széles körét, de legalább az alábbiakat vonva be: a vállalkozások és így a kkv-k, a munkavállalók és képviselőik, a fogyasztók és a környezetvédelmi civil szervezetek. Annak érdekében, hogy e nyitottság kézzelfogható valósággá váljon, indokolt, hogy a részvételhez elegendő erőforrással nem rendelkező érdekcsoportok közpénzből történő támogatást kapjanak. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB szerint az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok demokratikus, nyílt és átlátható szabályozás alá kell, hogy tartozzanak, az érdekeltek széles körét, de legalább az alábbiakat vonva be: a vállalkozások és így a kkv-k, a munkavállalók és képviselőik, a fogyasztók és a környezetvédelmi civil szervezetek. Annak érdekében, hogy e nyitottság kézzelfogható valósággá váljon, indokolt, hogy a részvételhez elegendő erőforrással nem rendelkező érdekcsoportok közpénzből történő támogatást kapjanak.

| 1.3 | Az azon közérdekű ügyekkel kapcsolatos „alapvető követelmények” alkalmazási körének, amelyek műszaki szabvánnyá válhatnak, nem lenne szabad a biztonságra, valamint az egészség-, környezet- és fogyasztóvédelemre korlátozódnia. Magában kellene foglalnia minden, demokratikus döntéssel legitimnek ítélt közérdeket, és különösen a termelés társadalmi és környezeti feltételeit, a műszaki rendszerek interoperabilitását, valamint a hozzáférést minden felhasználó számára. |
| --- | --- |

1.3

Az azon közérdekű ügyekkel kapcsolatos „alapvető követelmények” alkalmazási körének, amelyek műszaki szabvánnyá válhatnak, nem lenne szabad a biztonságra, valamint az egészség-, környezet- és fogyasztóvédelemre korlátozódnia. Magában kellene foglalnia minden, demokratikus döntéssel legitimnek ítélt közérdeket, és különösen a termelés társadalmi és környezeti feltételeit, a műszaki rendszerek interoperabilitását, valamint a hozzáférést minden felhasználó számára.

| 1.4 | A műszaki szabványok rendszeresen felülvizsgálandók és javítandók, annál gyakrabban, minél innovatívabb az ágazat. Az EGSZB szerint e változásoknak nem szabad lelassulniuk, a vállalkozásokra és főként a kkv-kre gyakorolt hatásukat azonban minimálisra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

1.4

A műszaki szabványok rendszeresen felülvizsgálandók és javítandók, annál gyakrabban, minél innovatívabb az ágazat. Az EGSZB szerint e változásoknak nem szabad lelassulniuk, a vállalkozásokra és főként a kkv-kre gyakorolt hatásukat azonban minimálisra kell csökkenteni.

| 1.5 | A jogalkotási javaslatok hatását értékelni kell a kkv-kre gyakorolt hatásuk szempontjából a kisvállalkozói intézkedéscsomag szellemében (1). Ezért a kkv-kat nem lenne szabad kivenni a szabályozások hatálya alól, mivel ezek célja olyan közérdekek védelme, amelyek függetlenek a terméket megtervező vagy legyártó vállalkozás méretétől, illetve mert el kell kerülni a kétsebességű piac kialakulását. |
| --- | --- |

1.5

A jogalkotási javaslatok hatását értékelni kell a kkv-kre gyakorolt hatásuk szempontjából a kisvállalkozói intézkedéscsomag szellemében (1). Ezért a kkv-kat nem lenne szabad kivenni a szabályozások hatálya alól, mivel ezek célja olyan közérdekek védelme, amelyek függetlenek a terméket megtervező vagy legyártó vállalkozás méretétől, illetve mert el kell kerülni a kétsebességű piac kialakulását.

| 1.6 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság arra irányuló javaslatával, hogy az ipari termékekre vonatkozó előírások összehangolására az irányelv eszköze helyett a rendeletet alkalmazzák, amely egységesen és azonnal hajtandó végre az egész Unióban, úgy ahogy a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat is általánosan végrehajtandó rendeletté alakul át, ami leegyszerűsíti majd a szabályozási struktúrát és megkönnyíti annak megértését, különösen a kkv-k számára. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság arra irányuló javaslatával, hogy az ipari termékekre vonatkozó előírások összehangolására az irányelv eszköze helyett a rendeletet alkalmazzák, amely egységesen és azonnal hajtandó végre az egész Unióban, úgy ahogy a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat is általánosan végrehajtandó rendeletté alakul át, ami leegyszerűsíti majd a szabályozási struktúrát és megkönnyíti annak megértését, különösen a kkv-k számára.

| 1.7 | Az EGSZB támogatja, hogy ingyen bocsássák valamennyi érdeklődő – és főként a kkv-k – rendelkezésére a szabványkivonatokat. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB támogatja, hogy ingyen bocsássák valamennyi érdeklődő – és főként a kkv-k – rendelkezésére a szabványkivonatokat.

| 1.8 | Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – kommunikációs költségvetési források segítségével – széles körben tájékoztassanak a belső piacon és a harmadik országok piacain az európai szabványok által előírt magas követelményszintről és az annak megfelelő termékek kiváló minőségéről, bevonva ebbe az 1.2. pontban felsorolt érintetteket. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – kommunikációs költségvetési források segítségével – széles körben tájékoztassanak a belső piacon és a harmadik országok piacain az európai szabványok által előírt magas követelményszintről és az annak megfelelő termékek kiváló minőségéről, bevonva ebbe az 1.2. pontban felsorolt érintetteket.

| 1.9 | Az ipari termékek piacát érintő műszaki szabványok jelenlegi szabályozásának demokratikus, nyitott és átlátható jellege feltétlenül megőrzendő a szabadkereskedelmi megállapodások kötésekor. |
| --- | --- |

1.9

Az ipari termékek piacát érintő műszaki szabványok jelenlegi szabályozásának demokratikus, nyitott és átlátható jellege feltétlenül megőrzendő a szabadkereskedelmi megállapodások kötésekor.

| 1.10 | Az EGSZB egyetért egy központosított elektronikus adatbázis létrehozásával, ami elősegítené az egyes termékekre vonatkozó szabályozásról való tájékoztatást. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB egyetért egy központosított elektronikus adatbázis létrehozásával, ami elősegítené az egyes termékekre vonatkozó szabályozásról való tájékoztatást.

| 1.11 | Az EGSZB támogatja egy az egységes piac „elektronikus felügyeletét” célzó eszköz bevezetését, amely lehetővé tenné a jóhiszeműség elvének megsértéséről jelentést tevők számára, hogy bizalmasan tájékoztassák a hatóságokat arról, ha egy ipari termék a tapasztalataik szerint nem felel meg a tervezési, gyártási vagy behozatali előírásoknak. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB támogatja egy az egységes piac „elektronikus felügyeletét” célzó eszköz bevezetését, amely lehetővé tenné a jóhiszeműség elvének megsértéséről jelentést tevők számára, hogy bizalmasan tájékoztassák a hatóságokat arról, ha egy ipari termék a tapasztalataik szerint nem felel meg a tervezési, gyártási vagy behozatali előírásoknak.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy az ipari termékekre vonatkozó, papíralapú műszaki tájékoztatók tartós, autentikus és hamisíthatatlan szerződéses formátumok, és hogy az elektronikus forma csak akkor részesíthető előnyben, ha megfelel ugyanezen kívánalmaknak. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hogy az ipari termékekre vonatkozó, papíralapú műszaki tájékoztatók tartós, autentikus és hamisíthatatlan szerződéses formátumok, és hogy az elektronikus forma csak akkor részesíthető előnyben, ha megfelel ugyanezen kívánalmaknak.

| 1.13 | Az EGSZB megállapítja, hogy az ipari termékek belső piacán továbbra is léteznek bizonyos akadályai a szabad áramlásnak és a szabadversenynek. Az EGSZB szeretné, ha megerősítenék a piacfelügyeletet. A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy az európai koherencia fokozása érdekében tegyék egységesebbé szankcióikat, összehasonlíthatóakká a piac és a termék-/szolgáltatásértékesítés ellenőrzésének a szintjeit és műszaki vonatkozásait. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB megállapítja, hogy az ipari termékek belső piacán továbbra is léteznek bizonyos akadályai a szabad áramlásnak és a szabadversenynek. Az EGSZB szeretné, ha megerősítenék a piacfelügyeletet. A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy az európai koherencia fokozása érdekében tegyék egységesebbé szankcióikat, összehasonlíthatóakká a piac és a termék-/szolgáltatásértékesítés ellenőrzésének a szintjeit és műszaki vonatkozásait.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Közleményével, amely a 2012. októberinek a folytatása, az Európai Bizottság az ipari termékek belső piacára vonatkozó szabályozás lehetséges változásait veszi fontolóra a kereskedelem globalizálódása, a termékek technikai fejlődése, valamint az új termékek és technológiák forgalomba hozatala fényében. A hatályos szabályozás által a termékpiacra gyakorolt hatás felméréséről van szó az ipari cégek és az egységes piaci szereplők szempontjából, az európai bizottsági szolgálatok kapcsolódó (csupán angolul elérhető) munkadokumentumában hivatkozott nyilvános konzultáció és esettanulmányok eredményei alapján. |
| --- | --- |

2.1

Közleményével, amely a 2012. októberinek a folytatása, az Európai Bizottság az ipari termékek belső piacára vonatkozó szabályozás lehetséges változásait veszi fontolóra a kereskedelem globalizálódása, a termékek technikai fejlődése, valamint az új termékek és technológiák forgalomba hozatala fényében. A hatályos szabályozás által a termékpiacra gyakorolt hatás felméréséről van szó az ipari cégek és az egységes piaci szereplők szempontjából, az európai bizottsági szolgálatok kapcsolódó (csupán angolul elérhető) munkadokumentumában hivatkozott nyilvános konzultáció és esettanulmányok eredményei alapján.

| 2.2 | Az európai bizottsági dokumentum nyomon követi az ipari termékekre irányadó uniós jog alakulását a jogszabály-harmonizáció „új megközelítésének” 1985. évi elfogadásától kezdve: az uniós jogalkotó meghatározza az „alapvető követelményeket”, vagyis a biztonsági, egészség-, környezet- és fogyasztóvédelmi célkitűzéseket, amelyeket a cégeknek teljesíteniük kell termékeiknek az EU piacán való forgalomba hozatalakor, a legmagasabb védelmi szintet biztosítva (EUMSZ, 114. cikk). Ami a fenti „alapvető követelményeket” illeti, a harmonizáció európai bizottsági mandátum alapján európai szabványügyi szervezetek által meghatározott szabványok révén történik. |
| --- | --- |

2.2

Az európai bizottsági dokumentum nyomon követi az ipari termékekre irányadó uniós jog alakulását a jogszabály-harmonizáció „új megközelítésének” 1985. évi elfogadásától kezdve: az uniós jogalkotó meghatározza az „alapvető követelményeket”, vagyis a biztonsági, egészség-, környezet- és fogyasztóvédelmi célkitűzéseket, amelyeket a cégeknek teljesíteniük kell termékeiknek az EU piacán való forgalomba hozatalakor, a legmagasabb védelmi szintet biztosítva (EUMSZ, 114. cikk). Ami a fenti „alapvető követelményeket” illeti, a harmonizáció európai bizottsági mandátum alapján európai szabványügyi szervezetek által meghatározott szabványok révén történik.

| 2.3 | Az ipari termékek olyan nem élelmiszerjellegű termékek, amelyek ipari gyártási folyamat eredményei, azonban a közlemény ezeken belül azokra összpontosít, amelyek tárgyában nem történt a közelmúltban jogalkotás, felülvizsgálat vagy értékelés. Nem vonatkozik az olyan igen specifikus és külön tárgyalt termékekre, mint a gyógyszeripari termékek. |
| --- | --- |

2.3

Az ipari termékek olyan nem élelmiszerjellegű termékek, amelyek ipari gyártási folyamat eredményei, azonban a közlemény ezeken belül azokra összpontosít, amelyek tárgyában nem történt a közelmúltban jogalkotás, felülvizsgálat vagy értékelés. Nem vonatkozik az olyan igen specifikus és külön tárgyalt termékekre, mint a gyógyszeripari termékek.

| 2.4 | Az Európai Bizottság szerint a harmonizáció az érintett termékek forgalmának jelentős növekedését tette lehetővé, amely gyorsabb volt, mint a teljes gyáripari értéktöbblet-növekedése 2000 és 2012 között. Az uniós szintű jogalkotás kedvezett a méretgazdaságosságnak, fokozva ugyanakkor a vállalatok versenyképességét, megelőzve azon megfeleltetési költségeket, amelyek a korábban eltérő tagállami előírásokból vagy időnként az előírások hiányából eredtek. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság szerint a harmonizáció az érintett termékek forgalmának jelentős növekedését tette lehetővé, amely gyorsabb volt, mint a teljes gyáripari értéktöbblet-növekedése 2000 és 2012 között. Az uniós szintű jogalkotás kedvezett a méretgazdaságosságnak, fokozva ugyanakkor a vállalatok versenyképességét, megelőzve azon megfeleltetési költségeket, amelyek a korábban eltérő tagállami előírásokból vagy időnként az előírások hiányából eredtek.

| 2.5 | A fenti 1985-ös megközelítés alapján bevezetett szabályok megerősítették a fogyasztók európai termékekbe vetett bizalmát is. |
| --- | --- |

2.5

A fenti 1985-ös megközelítés alapján bevezetett szabályok megerősítették a fogyasztók európai termékekbe vetett bizalmát is.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az ipari termékek belső piacának megfelelő működéséhez elengedhetetlenül szükséges az értéklánc fogyasztóinak és professzionális felhasználóinak a bizalma abban, hogy e termékek megfelelnek a közérdekű „alapvető követelményeknek”. E bizalom hiányában abbamaradnak az ügyletek, összeomlik a piac és csak az alacsony színvonalú termékek maradnak meg azon (2). |
| --- | --- |

3.1

Az ipari termékek belső piacának megfelelő működéséhez elengedhetetlenül szükséges az értéklánc fogyasztóinak és professzionális felhasználóinak a bizalma abban, hogy e termékek megfelelnek a közérdekű „alapvető követelményeknek”. E bizalom hiányában abbamaradnak az ügyletek, összeomlik a piac és csak az alacsony színvonalú termékek maradnak meg azon (2).

| 3.2 | E követelmények között található a fogyasztók és az ipari dolgozók egészsége és biztonsága, a környezetvédelem, és szélesebb értelemben minden demokratikus döntéssel legitimnek ítélt közérdek, de különösen a termelés szociális és környezeti feltételei, és a műszaki rendszerek interoperabilitása, valamint a hozzáférés minden felhasználó számára. |
| --- | --- |

3.2

E követelmények között található a fogyasztók és az ipari dolgozók egészsége és biztonsága, a környezetvédelem, és szélesebb értelemben minden demokratikus döntéssel legitimnek ítélt közérdek, de különösen a termelés szociális és környezeti feltételei, és a műszaki rendszerek interoperabilitása, valamint a hozzáférés minden felhasználó számára.

| 3.3 | A fenti „alapvető követelmények” olyan demokratikus politikai döntéshozatali folyamat eredményei, amelyek törvényekhez vagy szabályozásokhoz vezettek, ami legitimitásuk alapját képezi. A közhatalom jogosult e követelményeket meghatározni és a belső piac valamennyi szereplőjével betartatni. |
| --- | --- |

3.3

A fenti „alapvető követelmények” olyan demokratikus politikai döntéshozatali folyamat eredményei, amelyek törvényekhez vagy szabályozásokhoz vezettek, ami legitimitásuk alapját képezi. A közhatalom jogosult e követelményeket meghatározni és a belső piac valamennyi szereplőjével betartatni.

| 3.4 | Az EGSZB szerint az ipari termékek műszaki szabványai jelentik e közérdekű „alapvető követelmények” technikai leképezését. Politikai eszközökről van tehát szó, amelyeket maradéktalanul annak is kell tekinteni. Elsősorban az EUMSZ 114. cikkében meghatározott közérdekű célkitűzések valamelyikének, vagy akár azokon túlmutatóaknak a teljesítésére irányuló, általános politikai eszközökről van szó: a felhasználó (fogyasztó vagy szakmai alkalmazott) egészsége és biztonsága, a munkavállalók termelékenységének és motiváltságának kedvező munkafeltételek, a sérülékeny, nem megújuló vagy ritka természeti erőforrások (éghajlat, ásványi erőforrások, bioszféra, növényi és állatfajok, víz) megőrzése, állatjólét, a kommunikáció és az adatok bizalmassága és integritása, az összetett rendszerek elemeinek interoperabilitása és más, demokratikus döntéssel meghatározott eszközök. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB szerint az ipari termékek műszaki szabványai jelentik e közérdekű „alapvető követelmények” technikai leképezését. Politikai eszközökről van tehát szó, amelyeket maradéktalanul annak is kell tekinteni. Elsősorban az EUMSZ 114. cikkében meghatározott közérdekű célkitűzések valamelyikének, vagy akár azokon túlmutatóaknak a teljesítésére irányuló, általános politikai eszközökről van szó: a felhasználó (fogyasztó vagy szakmai alkalmazott) egészsége és biztonsága, a munkavállalók termelékenységének és motiváltságának kedvező munkafeltételek, a sérülékeny, nem megújuló vagy ritka természeti erőforrások (éghajlat, ásványi erőforrások, bioszféra, növényi és állatfajok, víz) megőrzése, állatjólét, a kommunikáció és az adatok bizalmassága és integritása, az összetett rendszerek elemeinek interoperabilitása és más, demokratikus döntéssel meghatározott eszközök.

| 3.5 | Másodsorban iparpolitikai és piaci strukturális eszközökről van szó. A szigorú műszaki szabványnak való megfelelés egy a nemzetközi piacon alkalmazható, nem áron, hanem minőségen alapuló megkülönböztetési és versenyképességi eszköz. A jövőbeli szükségleteknek és piaci változásoknak elébe menve a szabványok segítik az európai ipari cégeket az újításban, az élenjárásban és abban, hogy kínálatuk csak enyhén legyen árérzékeny, tehát egyszerre legyen jövedelmező és magas színvonalú munkahelyeket teremtő hatású. Amikor versengő szabványok ütköznek egy piacon (különösen ha interoperábilisak), a szabvány kiválasztása hatással van az annak révén versenyelőnyhöz jutó vállalatokra, és így a gazdasági tevékenység és az ebből eredő munkahelyek helyszínére. |
| --- | --- |

3.5

Másodsorban iparpolitikai és piaci strukturális eszközökről van szó. A szigorú műszaki szabványnak való megfelelés egy a nemzetközi piacon alkalmazható, nem áron, hanem minőségen alapuló megkülönböztetési és versenyképességi eszköz. A jövőbeli szükségleteknek és piaci változásoknak elébe menve a szabványok segítik az európai ipari cégeket az újításban, az élenjárásban és abban, hogy kínálatuk csak enyhén legyen árérzékeny, tehát egyszerre legyen jövedelmező és magas színvonalú munkahelyeket teremtő hatású. Amikor versengő szabványok ütköznek egy piacon (különösen ha interoperábilisak), a szabvány kiválasztása hatással van az annak révén versenyelőnyhöz jutó vállalatokra, és így a gazdasági tevékenység és az ebből eredő munkahelyek helyszínére.

| 3.6 | Az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok politikai jellegéből az következik, hogy e szabványok nem tekinthetők magánérdekek és műszaki szakemberek számára fenntartott területnek. Ellenkezőleg: demokratikus, nyílt és átlátható szabályozás tárgyát kell, hogy képezzék, amely az érdekelt felek széles körét bevonja. E szabályozás az alábbi 5 döntéshozatali szakaszra vonatkozik:






  — | a szabványosítás időszerűsége, |
| --- | --- | --- |

3.6

Az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok politikai jellegéből az következik, hogy e szabványok nem tekinthetők magánérdekek és műszaki szakemberek számára fenntartott területnek. Ellenkezőleg: demokratikus, nyílt és átlátható szabályozás tárgyát kell, hogy képezzék, amely az érdekelt felek széles körét bevonja. E szabályozás az alábbi 5 döntéshozatali szakaszra vonatkozik:

—

a szabványosítás időszerűsége,

| — | a szabványosításhoz rendelt célok, |
| --- | --- |

—

a szabványosításhoz rendelt célok,

| — | az e célok eléréséhez szükséges technikai eszközök, |
| --- | --- |

—

az e célok eléréséhez szükséges technikai eszközök,

| — | a szabványnak való megfelelés ellenőrzése és a piacfelügyelet, valamint |
| --- | --- |

—

a szabványnak való megfelelés ellenőrzése és a piacfelügyelet, valamint

| — | a hatásos, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazása meg nem felelés esetén. |
| --- | --- |

—

a hatásos, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazása meg nem felelés esetén.

| 3.7 | E szabályozásnak olyan nyitott és legitim intézményekre kell támaszkodnia, amelyek valamennyi érintett félnek konkrét lehetőséget biztosítanak a döntés befolyásolására. A szabályozásban jogosan részt vevő felek listája az EGSZB szerint nyitott és a szabályozás pontos jellegétől függő kell, hogy legyen (a tenyésztett állatok jólétére vonatkozó szabvány tehát nem ugyanazokat az érintetteket fogja mozgósítani, mint a digitális kommunikációs eszközök interoperabilitására vonatkozó). Az érdekcsoportok e listájának ugyanakkor legalább a következőket kell tartalmaznia: a vállalatok és azokon belül a kkv-k, az alkalmazottak és képviselőik, a fogyasztók és a környezetvédelmi civil szervezetek. |
| --- | --- |

3.7

E szabályozásnak olyan nyitott és legitim intézményekre kell támaszkodnia, amelyek valamennyi érintett félnek konkrét lehetőséget biztosítanak a döntés befolyásolására. A szabályozásban jogosan részt vevő felek listája az EGSZB szerint nyitott és a szabályozás pontos jellegétől függő kell, hogy legyen (a tenyésztett állatok jólétére vonatkozó szabvány tehát nem ugyanazokat az érintetteket fogja mozgósítani, mint a digitális kommunikációs eszközök interoperabilitására vonatkozó). Az érdekcsoportok e listájának ugyanakkor legalább a következőket kell tartalmaznia: a vállalatok és azokon belül a kkv-k, az alkalmazottak és képviselőik, a fogyasztók és a környezetvédelmi civil szervezetek.

| 3.8 | Abból, hogy a műszaki szabványok az iparpolitika, a minőségen alapuló versenyképesség, valamint a technikai, társadalmi és környezeti igényekre való felkészülés eszközei és a műszaki innováció forrásai, az következik, hogy e szerep megőrzéséhez rendszeresen felülvizsgálandók és javítandók, méghozzá annál gyakrabban, minél innovatívabb az ágazat. Az igen erősen újító jellegű és számottevő fejlődési potenciállal bíró ágazatok esetében az EGSZB azt ajánlja, hogy párhuzamosan kövessék nyomon a szabályozási és szabványosítási folyamat demokratikus és társadalmi legitimitásával összefüggő, a 3.2–3.7. pontokban meghatározott célokat és a szabványok gyors kidolgozásával, majd pedig a végrehajtásukkal kapcsolatosakat. Minimálisra mérséklendő azonban e változások vállalatokra gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

3.8

Abból, hogy a műszaki szabványok az iparpolitika, a minőségen alapuló versenyképesség, valamint a technikai, társadalmi és környezeti igényekre való felkészülés eszközei és a műszaki innováció forrásai, az következik, hogy e szerep megőrzéséhez rendszeresen felülvizsgálandók és javítandók, méghozzá annál gyakrabban, minél innovatívabb az ágazat. Az igen erősen újító jellegű és számottevő fejlődési potenciállal bíró ágazatok esetében az EGSZB azt ajánlja, hogy párhuzamosan kövessék nyomon a szabályozási és szabványosítási folyamat demokratikus és társadalmi legitimitásával összefüggő, a 3.2–3.7. pontokban meghatározott célokat és a szabványok gyors kidolgozásával, majd pedig a végrehajtásukkal kapcsolatosakat. Minimálisra mérséklendő azonban e változások vállalatokra gyakorolt hatása.

| 3.9 | Végül az ipari termékek műszaki szabványai a (végső és köztes) fogyasztók tájékoztatásának és képzésének kivételes eszközei. Megadják a számukra az ahhoz szükséges tárgyilagos és pontos információt, hogy önállóan eldöntsék, megfelel-e a termék az igényeiknek. Az ezáltal tájékozott és képzett fogyasztók érzékenyek a minőséggel való megkülönböztetésre, és így elősegítik az – alkalmazottai magas képzettségi és motivációs szintjére építő – európai ipar nem áralapú versenyképességét. E szabványok tehát alapvető elemét jelentik a magas színvonalú ipari szolgáltatók, valamint az igényes és szigorú fogyasztók közti szimbiózisnak. |
| --- | --- |

3.9

Végül az ipari termékek műszaki szabványai a (végső és köztes) fogyasztók tájékoztatásának és képzésének kivételes eszközei. Megadják a számukra az ahhoz szükséges tárgyilagos és pontos információt, hogy önállóan eldöntsék, megfelel-e a termék az igényeiknek. Az ezáltal tájékozott és képzett fogyasztók érzékenyek a minőséggel való megkülönböztetésre, és így elősegítik az – alkalmazottai magas képzettségi és motivációs szintjére építő – európai ipar nem áralapú versenyképességét. E szabványok tehát alapvető elemét jelentik a magas színvonalú ipari szolgáltatók, valamint az igényes és szigorú fogyasztók közti szimbiózisnak.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az irányelvek által harmonizált szabványok eddigi szabályozása instabilitáshoz és a vállalatok állandó – néha hiábavaló – alkalmazkodási törekvéséhez vezetett. Könnyen tagállamonként heterogén jogszabályokat eredményezhet ugyanis. Ez a sokféleség csekély jelentőségűnek tűnik, de számottevőnek bizonyul, ha az ipari termékek szabványnak való megfeleltetéséhez szükséges részletességgel vizsgáljuk. E területi heterogenitáshoz időbeli változatosság társul, az irányelvnek a 28 nemzeti joganyagba való átültetése eltérő időpontjaiból következően. Mivel az átültetési időszakok akár 36 hónapra is elnyúlhatnak, és a szabványok naprakésszé tétele is nagyságrendileg ugyanilyen periódusonként – sőt, az erősen innovatív ágazatokban még gyakrabban – történik, a cégek állandóan egy bizonytalan és homályos „átmeneti” időszakban találják maguk. |
| --- | --- |

4.1

Az irányelvek által harmonizált szabványok eddigi szabályozása instabilitáshoz és a vállalatok állandó – néha hiábavaló – alkalmazkodási törekvéséhez vezetett. Könnyen tagállamonként heterogén jogszabályokat eredményezhet ugyanis. Ez a sokféleség csekély jelentőségűnek tűnik, de számottevőnek bizonyul, ha az ipari termékek szabványnak való megfeleltetéséhez szükséges részletességgel vizsgáljuk. E területi heterogenitáshoz időbeli változatosság társul, az irányelvnek a 28 nemzeti joganyagba való átültetése eltérő időpontjaiból következően. Mivel az átültetési időszakok akár 36 hónapra is elnyúlhatnak, és a szabványok naprakésszé tétele is nagyságrendileg ugyanilyen periódusonként – sőt, az erősen innovatív ágazatokban még gyakrabban – történik, a cégek állandóan egy bizonytalan és homályos „átmeneti” időszakban találják maguk.

| 4.2 | Ebben a helyzetben – amely különösen nehéz a szabályozás változásának nyomon követésére kevés eszközzel bíró kkv-k számára – határozottan üdvözöljük az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az irányelv eszköze helyett az egységesen és azonnali hatállyal végrehajtandó rendeletet alkalmazzák. Az EGSZB úgy véli, hogy e rendelkezés igen kedvező. Általa megszüntethető a szabályozás instabilitásának egy jelentős forrása, a kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) szakemberek pedig egy mind az 500 millió fogyasztó számára valóban egységes, több éven át stabil környezetben dolgozhatnak, az egyes szektorok innovációintenzitásának megfelelő ütemben. |
| --- | --- |

4.2

Ebben a helyzetben – amely különösen nehéz a szabályozás változásának nyomon követésére kevés eszközzel bíró kkv-k számára – határozottan üdvözöljük az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az irányelv eszköze helyett az egységesen és azonnali hatállyal végrehajtandó rendeletet alkalmazzák. Az EGSZB úgy véli, hogy e rendelkezés igen kedvező. Általa megszüntethető a szabályozás instabilitásának egy jelentős forrása, a kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) szakemberek pedig egy mind az 500 millió fogyasztó számára valóban egységes, több éven át stabil környezetben dolgozhatnak, az egyes szektorok innovációintenzitásának megfelelő ütemben.

| 4.3 | Ez az érvelés azt is alátámasztja, hogy a rendelet eszközének az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok meghatározását célzó alkalmazása tekintetében szubszidiaritási szempontból az uniós szintű fellépés nyilvánvalóan hatékonyabb a tagállami szintűnél. |
| --- | --- |

4.3

Ez az érvelés azt is alátámasztja, hogy a rendelet eszközének az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabványok meghatározását célzó alkalmazása tekintetében szubszidiaritási szempontból az uniós szintű fellépés nyilvánvalóan hatékonyabb a tagállami szintűnél.

| 4.4 | Az EGSZB azt is támogatja, hogy a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot általánosan végrehajtandó rendeletté alakítsák át. Az ágazati műszaki szabványosítás egészét érintő, horizontálisan alkalmazandó, közös definíciók, terminusok és fogalmak bevezetése segít elkerülni az átfedéseket és ismétlődéseket, megkönnyíti a szöveg későbbi változtatását, és megfelel a műszaki szabályírás bevált gyakorlatainak. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB azt is támogatja, hogy a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot általánosan végrehajtandó rendeletté alakítsák át. Az ágazati műszaki szabványosítás egészét érintő, horizontálisan alkalmazandó, közös definíciók, terminusok és fogalmak bevezetése segít elkerülni az átfedéseket és ismétlődéseket, megkönnyíti a szöveg későbbi változtatását, és megfelel a műszaki szabályírás bevált gyakorlatainak.

| 4.5 | Az a cél, hogy az érdekeltek széles köre vegyen részt a szabványosítási munkában és így a fenti 3.6. pontban azonosított öt szakaszban, közérdekű célkitűzés. E széles körbe olyan érdekeltek tartoznak, amelyek csupán csekély erőforrással rendelkeznek, mint a szakszervezetek, a kkv-k, a fogyasztói és környezetvédelmi szervezetek. Az EGSZB szerint ezért annak érdekében, hogy a folyamat nyitottsága kézzelfogható valósággá válhasson, indokolt, hogy a fenti érdekcsoportok e tevékenységekben való részvételükhöz közpénzből történő támogatást és beleszólási jogot nyerjenek. |
| --- | --- |

4.5

Az a cél, hogy az érdekeltek széles köre vegyen részt a szabványosítási munkában és így a fenti 3.6. pontban azonosított öt szakaszban, közérdekű célkitűzés. E széles körbe olyan érdekeltek tartoznak, amelyek csupán csekély erőforrással rendelkeznek, mint a szakszervezetek, a kkv-k, a fogyasztói és környezetvédelmi szervezetek. Az EGSZB szerint ezért annak érdekében, hogy a folyamat nyitottsága kézzelfogható valósággá válhasson, indokolt, hogy a fenti érdekcsoportok e tevékenységekben való részvételükhöz közpénzből történő támogatást és beleszólási jogot nyerjenek.

| 4.6 | Az EGSZB támogatja, hogy ingyen bocsássák rendelkezésre a szabványkivonatokat. Az előírásokat valóban mindenkinek ismernie kell, de a műszaki szabványokhoz való hozzáférésért díj fizetendő még mielőtt kellő részletességgel megismerhető lenne a szabvány tárgya és hatálya, és így az, hogy alkalmazandó-e az adott esetben. Ez nemcsak a kkv-k számára hátrányos, hanem valamennyi érdekelt számára. Ezért támogatja az EGSZB a szóban forgó intézkedést, kéri ugyanakkor, hogy minden érdeklődő esetében általánosan legyen érvényes a rendelkezésre bocsátási kötelezettség. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB támogatja, hogy ingyen bocsássák rendelkezésre a szabványkivonatokat. Az előírásokat valóban mindenkinek ismernie kell, de a műszaki szabványokhoz való hozzáférésért díj fizetendő még mielőtt kellő részletességgel megismerhető lenne a szabvány tárgya és hatálya, és így az, hogy alkalmazandó-e az adott esetben. Ez nemcsak a kkv-k számára hátrányos, hanem valamennyi érdekelt számára. Ezért támogatja az EGSZB a szóban forgó intézkedést, kéri ugyanakkor, hogy minden érdeklődő esetében általánosan legyen érvényes a rendelkezésre bocsátási kötelezettség.

| 4.7 | Az EGSZB pártolja egy központosított elektronikus adatbázis létrehozását, amely minden terméket illetően hozzáférést nyújtana azon szabványok listájához, amelyeknek az megfelel, és megjelölné a megfelelést igazoló tanúsítás típusát is (főként, ha öntanúsításról vagy engedéllyel rendelkező harmadik fél általi tanúsításról van szó). Ez az adatbázis regisztráció alapján ingyenesen automatikus figyelmeztetést küldhetne e-mailben az adott terméket érintő valamennyi szabványváltozásról. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB pártolja egy központosított elektronikus adatbázis létrehozását, amely minden terméket illetően hozzáférést nyújtana azon szabványok listájához, amelyeknek az megfelel, és megjelölné a megfelelést igazoló tanúsítás típusát is (főként, ha öntanúsításról vagy engedéllyel rendelkező harmadik fél általi tanúsításról van szó). Ez az adatbázis regisztráció alapján ingyenesen automatikus figyelmeztetést küldhetne e-mailben az adott terméket érintő valamennyi szabványváltozásról.

| 4.8 | Az EGSZB támogatja egy az egységes piac elektronikus felügyeletét célzó eszköz bevezetését, amely lehetővé tenné a jelentést tevők számára, hogy bizalmasan tájékoztassák a hatóságokat arról, ha egy ipari termék a tapasztalataik szerint nem felel meg a tervezési, gyártási vagy behozatali előírásoknak. A jóhiszemű jelentéstevők védelmet kell, hogy élvezzenek az esetleges eljárásokkal és büntetésekkel – alkalmazottként például az elbocsátással – szemben. Egy ilyen együttműködésen alapuló, megosztott és az Internet 2.0 technológiáját kiaknázó piacfelügyelet révén javítható az EU-szerte forgalmazott ipari termékek felhasználóinak egészsége és biztonsága, és megvédhetők a szabályozásnak megfelelő vállalatok a tisztességtelen versenytársaik visszaéléseivel szemben. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB támogatja egy az egységes piac elektronikus felügyeletét célzó eszköz bevezetését, amely lehetővé tenné a jelentést tevők számára, hogy bizalmasan tájékoztassák a hatóságokat arról, ha egy ipari termék a tapasztalataik szerint nem felel meg a tervezési, gyártási vagy behozatali előírásoknak. A jóhiszemű jelentéstevők védelmet kell, hogy élvezzenek az esetleges eljárásokkal és büntetésekkel – alkalmazottként például az elbocsátással – szemben. Egy ilyen együttműködésen alapuló, megosztott és az Internet 2.0 technológiáját kiaknázó piacfelügyelet révén javítható az EU-szerte forgalmazott ipari termékek felhasználóinak egészsége és biztonsága, és megvédhetők a szabályozásnak megfelelő vállalatok a tisztességtelen versenytársaik visszaéléseivel szemben.

| 4.9 | Az EGSZB szerint az ipari termékekre vonatkozó műszaki tájékoztatók a megvásárlásukból eredő szerződés elemeit kell, hogy képezzék ahhoz, hogy a vásárlás tájékozottan és tudatosan történhessen, valamint a vételt követően meghibásodás, baleset vagy az ígért teljesítménytől való elmaradás esetére. Ez a műszaki információ egyáltalán nem „haszontalan”, vagy „az esztétikát rontó”, ahogyan azt az európai bizottsági közlemény állítja. Ezzel szemben – tartós, autentikus, hamisíthatatlan és a rendelkezésre álló elektronikus eszközöknek a termék élettartama során történő változásától függetlenül olvasható formában – a felhasználó rendelkezésére bocsátandó. Ezért véli úgy az EGSZB, hogy a papíralapú, az értékesítés országának nyelvén készült, az eladás helyszínén megtalálható és a csomagban is elhelyezett tájékoztatók megfelelnek e kívánalmaknak, és hogy az elektronikus forma csak akkor részesíthető előnyben, ha teljesíti a fenti funkcionális követelményeket. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB szerint az ipari termékekre vonatkozó műszaki tájékoztatók a megvásárlásukból eredő szerződés elemeit kell, hogy képezzék ahhoz, hogy a vásárlás tájékozottan és tudatosan történhessen, valamint a vételt követően meghibásodás, baleset vagy az ígért teljesítménytől való elmaradás esetére. Ez a műszaki információ egyáltalán nem „haszontalan”, vagy „az esztétikát rontó”, ahogyan azt az európai bizottsági közlemény állítja. Ezzel szemben – tartós, autentikus, hamisíthatatlan és a rendelkezésre álló elektronikus eszközöknek a termék élettartama során történő változásától függetlenül olvasható formában – a felhasználó rendelkezésére bocsátandó. Ezért véli úgy az EGSZB, hogy a papíralapú, az értékesítés országának nyelvén készült, az eladás helyszínén megtalálható és a csomagban is elhelyezett tájékoztatók megfelelnek e kívánalmaknak, és hogy az elektronikus forma csak akkor részesíthető előnyben, ha teljesíti a fenti funkcionális követelményeket.

| 4.10 | Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – kommunikációs költségvetési források segítségével – széles körben tájékoztassanak a belső piacon és a harmadik országok piacain az európai szabványok által előírt magas követelményszintről és az annak megfelelő termékek kiváló minőségéről, a 3.7. pontban felsorolt érdekelt felek bevonásával. A fogyasztók és a professzionális felhasználók így jobban megismerik majd az adott ajánlat előnyeit. Ez a minőség teljesen tárgyilagos és megbízható kritériumán alapuló versenyelőnyhöz juttatná az Európában, vagy az európai szabványoknak megfelelően tervezett és gyártott termékeket, és ezáltal az európai cégeket és munkavállalókat. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – kommunikációs költségvetési források segítségével – széles körben tájékoztassanak a belső piacon és a harmadik országok piacain az európai szabványok által előírt magas követelményszintről és az annak megfelelő termékek kiváló minőségéről, a 3.7. pontban felsorolt érdekelt felek bevonásával. A fogyasztók és a professzionális felhasználók így jobban megismerik majd az adott ajánlat előnyeit. Ez a minőség teljesen tárgyilagos és megbízható kritériumán alapuló versenyelőnyhöz juttatná az Európában, vagy az európai szabványoknak megfelelően tervezett és gyártott termékeket, és ezáltal az európai cégeket és munkavállalókat.

| 4.11 | A jogalkotási javaslatok hatását értékelni kell a kkv-kre gyakorolt hatásuk szempontjából a kisvállalkozói intézkedéscsomag szellemében (3). Ezért az EGSZB határozottan kiáll azon európai bizottsági álláspont mellett, hogy semmilyen jogszabályi mentességben ne részesüljenek a kkv-k: a termékek által a fogyasztók és a professzionális felhasználók egészsége és biztonsága számára jelentett kockázat, a természeti erőforrások megőrzése, a létező műszaki rendszerekkel való kompatibilitás mind közérdekű célkitűzések, amelyek függetlenek a terméket megtervező vagy legyártó vállalkozás méretétől. Ráadásul egész ágazatok darabolódtak szét és állnak nagyszámú kkv-ből, különösen bizonyos olyan fogyasztási cikkek piacán, mint a ruházat vagy a háztartási eszközök. A szabványosítási követelmények enyhítése a kkv-k tekintetében elfogadhatatlan, mivel ez valójában a fenti ágazatok mentesítését jelentené, amelyek együttes hatása a fogyasztásra és így a kockázatokra jelentős. Egy ilyen mentesség emellett egy kétsebességű piac kialakulásához is vezetne, amelyen a kkv-ktől eredő kínálatot (jogosan) rosszabb minőségűnek tartanák, mivel kevésbé szigorú vagy kisebb számú szabványnak felelnének csak meg, ami növelné a versenyhátrányukat a nagyobb cégcsoportoktól származó termékekkel szemben, amelyek ráadásul jelentősebb reklámköltségvetéssel is bírnak. |
| --- | --- |

4.11

A jogalkotási javaslatok hatását értékelni kell a kkv-kre gyakorolt hatásuk szempontjából a kisvállalkozói intézkedéscsomag szellemében (3). Ezért az EGSZB határozottan kiáll azon európai bizottsági álláspont mellett, hogy semmilyen jogszabályi mentességben ne részesüljenek a kkv-k: a termékek által a fogyasztók és a professzionális felhasználók egészsége és biztonsága számára jelentett kockázat, a természeti erőforrások megőrzése, a létező műszaki rendszerekkel való kompatibilitás mind közérdekű célkitűzések, amelyek függetlenek a terméket megtervező vagy legyártó vállalkozás méretétől. Ráadásul egész ágazatok darabolódtak szét és állnak nagyszámú kkv-ből, különösen bizonyos olyan fogyasztási cikkek piacán, mint a ruházat vagy a háztartási eszközök. A szabványosítási követelmények enyhítése a kkv-k tekintetében elfogadhatatlan, mivel ez valójában a fenti ágazatok mentesítését jelentené, amelyek együttes hatása a fogyasztásra és így a kockázatokra jelentős. Egy ilyen mentesség emellett egy kétsebességű piac kialakulásához is vezetne, amelyen a kkv-ktől eredő kínálatot (jogosan) rosszabb minőségűnek tartanák, mivel kevésbé szigorú vagy kisebb számú szabványnak felelnének csak meg, ami növelné a versenyhátrányukat a nagyobb cégcsoportoktól származó termékekkel szemben, amelyek ráadásul jelentősebb reklámköltségvetéssel is bírnak.

| 4.12 | Az EGSZB nem osztja azt az európai bizottsági nézetet, miszerint a szabványváltozások olyan gyakoriak lennének, hogy a cégek „belefulladnának” azokba. A szabványváltozás gyakorisága az ágazat innovációintenzitásától függ, és hozzájárul az európai ipar nem áralapú versenyképességéhez. Nem szabad lelassulnia, bár az EGSZB elismeri, hogy a kkv-kat jobban kellene tájékoztatni e változásokról, szükség esetén a 4.7. pontban említett adatbázis felhasználásával. Az Európai Bizottság által nyújtott azon válasz mindazonáltal, amely az irányelv helyett a rendelettel történő szabványmódosítást irányozza elő, megfelelő és elégséges reakció a kifejezett aggodalmakra. |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB nem osztja azt az európai bizottsági nézetet, miszerint a szabványváltozások olyan gyakoriak lennének, hogy a cégek „belefulladnának” azokba. A szabványváltozás gyakorisága az ágazat innovációintenzitásától függ, és hozzájárul az európai ipar nem áralapú versenyképességéhez. Nem szabad lelassulnia, bár az EGSZB elismeri, hogy a kkv-kat jobban kellene tájékoztatni e változásokról, szükség esetén a 4.7. pontban említett adatbázis felhasználásával. Az Európai Bizottság által nyújtott azon válasz mindazonáltal, amely az irányelv helyett a rendelettel történő szabványmódosítást irányozza elő, megfelelő és elégséges reakció a kifejezett aggodalmakra.

| 4.13 | Az EGSZB szerint az Európai Unió tagállamai által az ipari termékek egységes piacának tényleges kialakítása felé 1993 óta megtett hosszú, de még végigjáratlan út során nyert történelmi tapasztalatok – maradéktalanul figyelembe véve az ilyen termékekre vonatkozó műszaki szabványok szabályozásának politikai természetét, és ezáltal demokratikus, nyitott és átlátható jellegét – feltétlenül megőrzendők a szabadkereskedelmi megállapodások megkötésekor. Az EGSZB arra hívja tehát fel az Európai Bizottságot, hogy a folyamatban lévő tárgyalások során a szabványosítási, majd pedig megfelelőség-ellenőrzési folyamatnak a 3.6. pontban azonosított öt szakaszát illetően alakítson ki olyan intézményi keretet, amelyre igaz a fenti demokratikus, nyitott és átlátható jelleg. A termékekre vonatkozó szabványok, valamint a közérdeket védő szabályozások és döntések, továbbá a tiszteletben nem tartásukból eredő szankciók nem szabad, hogy támadhatók legyenek nem vámjellegű akadályokként, ha megfelelnek a közösségi jogszabályoknak és a WTO-egyezményeknek. |
| --- | --- |

4.13

Az EGSZB szerint az Európai Unió tagállamai által az ipari termékek egységes piacának tényleges kialakítása felé 1993 óta megtett hosszú, de még végigjáratlan út során nyert történelmi tapasztalatok – maradéktalanul figyelembe véve az ilyen termékekre vonatkozó műszaki szabványok szabályozásának politikai természetét, és ezáltal demokratikus, nyitott és átlátható jellegét – feltétlenül megőrzendők a szabadkereskedelmi megállapodások megkötésekor. Az EGSZB arra hívja tehát fel az Európai Bizottságot, hogy a folyamatban lévő tárgyalások során a szabványosítási, majd pedig megfelelőség-ellenőrzési folyamatnak a 3.6. pontban azonosított öt szakaszát illetően alakítson ki olyan intézményi keretet, amelyre igaz a fenti demokratikus, nyitott és átlátható jelleg. A termékekre vonatkozó szabványok, valamint a közérdeket védő szabályozások és döntések, továbbá a tiszteletben nem tartásukból eredő szankciók nem szabad, hogy támadhatók legyenek nem vámjellegű akadályokként, ha megfelelnek a közösségi jogszabályoknak és a WTO-egyezményeknek.

| 4.14 | A közérdekű célkitűzések műszaki szabványokon át történő elérése konkrét és még megoldatlan nehézségeket okoz, ha az értéklánc határon átnyúló, és túllép egyetlen joghatóság szabályainak hatókörén. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az ezzel kapcsolatos erőfeszítések elsősorban a termékkel és előállításának fizikai és társadalmi folyamatával összefüggő tárgyilagos és megbízható adatok megszerzésére és hitelesítésére irányuljanak. Ezek az adatok, amelyeket ezután továbbítanak az értéklánc mentén, így összevethetők lennének az egyes joghatóságok „alapvető követelményeivel”, maradéktalanul tiszteletben tartva azok szuverenitását. |
| --- | --- |

4.14

A közérdekű célkitűzések műszaki szabványokon át történő elérése konkrét és még megoldatlan nehézségeket okoz, ha az értéklánc határon átnyúló, és túllép egyetlen joghatóság szabályainak hatókörén. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az ezzel kapcsolatos erőfeszítések elsősorban a termékkel és előállításának fizikai és társadalmi folyamatával összefüggő tárgyilagos és megbízható adatok megszerzésére és hitelesítésére irányuljanak. Ezek az adatok, amelyeket ezután továbbítanak az értéklánc mentén, így összevethetők lennének az egyes joghatóságok „alapvető követelményeivel”, maradéktalanul tiszteletben tartva azok szuverenitását.

| 4.15 | Továbbra is léteznek bizonyos, a szabad mozgást és a versenyt gátló problémák. Műszaki normákra vonatkozó szabadalmakról van például szó, illetve a szabványok és a jogszabályok betartatását célzó ellenőrzések eredményességéről. |
| --- | --- |

4.15

Továbbra is léteznek bizonyos, a szabad mozgást és a versenyt gátló problémák. Műszaki normákra vonatkozó szabadalmakról van például szó, illetve a szabványok és a jogszabályok betartatását célzó ellenőrzések eredményességéről.

| 4.16 | Ha egy szabadalom műszaki normává váló innováción alapul, elengedhetetlen, hogy a versenytársak reális áron férhessenek hozzá a kötelező licencekhez. A szellemi tulajdonjogra vonatkozó joganyagnak valódi védelmet kell nyújtania az innováció számára anélkül, hogy a szabadalom vagy a szerzői jog az ipari verseny és az innováció gátjaiként lenne felhasználható. Az EGSZB szerint ezért e joganyag szerepét figyelembe kell venni az egységes piacon való szabad áramlás ösztönzésekor, amihez jelentős mértékben hozzá fog járulni az egységes európai szabadalom, melyhez az EGSZB különösképpen ragaszkodik. Ezzel szemben az EGSZB megfigyelései szerint egyes nem európai országokban, így az Amerikai Egyesült Államokban, a szabadalmak bejegyzéséhez nem kapcsolódik mindig elegendő, a korábbi eredmények feltárását célzó kutatás, ami megkérdőjelezi újító erejüket, a triviális szabadalmak elfogadása kétségbe vonja „találmány” jellegüket, míg a megjelenés és a tapintás elvont fogalmain alapuló („look and feel”) szabadalmak ellentétesek a kizárólag az adott eredmény elérésének módjára vonatkozó találmányi szabadalom elvével magával, függetlenül a fenti megjelenés kialakításának technikai módszerétől. Ez a helyzet visszaélésekkel terhes perekhez vezet, amelyekben az európai cégek pozíciója a gyengébb. |
| --- | --- |

4.16

Ha egy szabadalom műszaki normává váló innováción alapul, elengedhetetlen, hogy a versenytársak reális áron férhessenek hozzá a kötelező licencekhez. A szellemi tulajdonjogra vonatkozó joganyagnak valódi védelmet kell nyújtania az innováció számára anélkül, hogy a szabadalom vagy a szerzői jog az ipari verseny és az innováció gátjaiként lenne felhasználható. Az EGSZB szerint ezért e joganyag szerepét figyelembe kell venni az egységes piacon való szabad áramlás ösztönzésekor, amihez jelentős mértékben hozzá fog járulni az egységes európai szabadalom, melyhez az EGSZB különösképpen ragaszkodik. Ezzel szemben az EGSZB megfigyelései szerint egyes nem európai országokban, így az Amerikai Egyesült Államokban, a szabadalmak bejegyzéséhez nem kapcsolódik mindig elegendő, a korábbi eredmények feltárását célzó kutatás, ami megkérdőjelezi újító erejüket, a triviális szabadalmak elfogadása kétségbe vonja „találmány” jellegüket, míg a megjelenés és a tapintás elvont fogalmain alapuló („look and feel”) szabadalmak ellentétesek a kizárólag az adott eredmény elérésének módjára vonatkozó találmányi szabadalom elvével magával, függetlenül a fenti megjelenés kialakításának technikai módszerétől. Ez a helyzet visszaélésekkel terhes perekhez vezet, amelyekben az európai cégek pozíciója a gyengébb.

| 4.17 | Ide tartoznak a szankciók is, amelyek nem mindig helyénvalóak, arányosak és visszatartó erejűek a tagállami vagy európai műszaki szabványok megsértésének a büntetése kapcsán.
  Az adminisztratív vagy büntetőjogi szankciók a piacellenőrzéshez hasonlóan a tagállamok illetékességébe tartoznak, sokféleségük könnyen az igazságszolgáltatási fórumok közti válogatáshoz („forum shopping”) vezethet egy új termék európai piaci bevezetésekor. Az olyan intézkedéseknek, mint a „blue guide”, a RAPEX, vagy a SOLVIT eljárás, arra kell tehát ösztönözniük a tagállamokat az európai koherencia fokozása érdekében, hogy egységesebbé tegyék szankcióikat, és összehasonlíthatóakká a piac, valamint a termékek és szolgáltatások értékesítése ellenőrzésének a szintjeit és műszaki vonatkozásait. Az Európai Bizottság, amely megindítja a jogalkotási folyamatokat, és ellenőrzi azok végrehajtását a tagállamok tevékenységét felügyelve, meg nem felelés esetén az Európai Bírósághoz fordulhat. Végső soron az Európai Bíróság biztosíthatja a tagállami jogszabályok, valamint a piacok és a termékek-szolgáltatások ellenőrzésének bizonyos fokú európai összhangját. |
| --- | --- |

4.17

Ide tartoznak a szankciók is, amelyek nem mindig helyénvalóak, arányosak és visszatartó erejűek a tagállami vagy európai műszaki szabványok megsértésének a büntetése kapcsán.

Az adminisztratív vagy büntetőjogi szankciók a piacellenőrzéshez hasonlóan a tagállamok illetékességébe tartoznak, sokféleségük könnyen az igazságszolgáltatási fórumok közti válogatáshoz („forum shopping”) vezethet egy új termék európai piaci bevezetésekor. Az olyan intézkedéseknek, mint a „blue guide”, a RAPEX, vagy a SOLVIT eljárás, arra kell tehát ösztönözniük a tagállamokat az európai koherencia fokozása érdekében, hogy egységesebbé tegyék szankcióikat, és összehasonlíthatóakká a piac, valamint a termékek és szolgáltatások értékesítése ellenőrzésének a szintjeit és műszaki vonatkozásait. Az Európai Bizottság, amely megindítja a jogalkotási folyamatokat, és ellenőrzi azok végrehajtását a tagállamok tevékenységét felügyelve, meg nem felelés esetén az Európai Bírósághoz fordulhat. Végső soron az Európai Bíróság biztosíthatja a tagállami jogszabályok, valamint a piacok és a termékek-szolgáltatások ellenőrzésének bizonyos fokú európai összhangját.

| 4.18 | Az EGSZB szeretné, ha megerősítenék a piacfelügyeletet. |
| --- | --- |

4.18

Az EGSZB szeretné, ha megerősítenék a piacfelügyeletet.

| 4.18.1 | Annak érdekében, hogy küzdjünk a „CE” jelzés esetleges tájékozatlan vagy gátlástalan termelők általi megalapozatlan alkalmazása ellen, elsősorban javítani kellene a termékek beléptetéséhez és forgalomba hozatalához kötődő vámellenőrzéseket, és meg kellene győződni a termékekre vonatkozóan az érintett márkaképviseletek, importőrök és forgalmazók által betartandó megfeleltetési kötelezettségek teljesítéséről, a hatályos közösségi szabályozásnak megfelelően. Azzal, ha a CE-címkén feltüntetik a termék jogi felelősének hivatkozási számát, amelynek alapján az interneten megtalálható a felelős jogi személyisége és a megfelelési dokumentáció, elősegíthető a megfelelőség fenti ellenőrzése, beleértve azt az esetet is, amikor ezt jelentést tevő fogyasztók végzik (4.8. pont). |
| --- | --- |

4.18.1

Annak érdekében, hogy küzdjünk a „CE” jelzés esetleges tájékozatlan vagy gátlástalan termelők általi megalapozatlan alkalmazása ellen, elsősorban javítani kellene a termékek beléptetéséhez és forgalomba hozatalához kötődő vámellenőrzéseket, és meg kellene győződni a termékekre vonatkozóan az érintett márkaképviseletek, importőrök és forgalmazók által betartandó megfeleltetési kötelezettségek teljesítéséről, a hatályos közösségi szabályozásnak megfelelően. Azzal, ha a CE-címkén feltüntetik a termék jogi felelősének hivatkozási számát, amelynek alapján az interneten megtalálható a felelős jogi személyisége és a megfelelési dokumentáció, elősegíthető a megfelelőség fenti ellenőrzése, beleértve azt az esetet is, amikor ezt jelentést tevő fogyasztók végzik (4.8. pont).

| 4.18.2 | A költségvetési megszorítások összefüggésében az EGSZB fel kívánja hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy a piacfelügyeletért felelős hatóságokat ellássák a feladatuk végrehajtásához megkívánt eszközökkel, és hogy a tevékenységüket azokra a helyekre összpontosítsák, ahol gyakoribbak a csalási kísérletek (kikötők, „hard discount” vagy nem fix helyszínű értékesítési pontok), megerősítve az adminisztratív együttműködést, főként a hamisítás elleni harcot illetően. A 4.8. pontban hivatkozott jelentéstételi eszköz révén alacsony közpénzből történő kiadás árán javulhat a hatékonyságuk. |
| --- | --- |

4.18.2

A költségvetési megszorítások összefüggésében az EGSZB fel kívánja hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy a piacfelügyeletért felelős hatóságokat ellássák a feladatuk végrehajtásához megkívánt eszközökkel, és hogy a tevékenységüket azokra a helyekre összpontosítsák, ahol gyakoribbak a csalási kísérletek (kikötők, „hard discount” vagy nem fix helyszínű értékesítési pontok), megerősítve az adminisztratív együttműködést, főként a hamisítás elleni harcot illetően. A 4.8. pontban hivatkozott jelentéstételi eszköz révén alacsony közpénzből történő kiadás árán javulhat a hatékonyságuk.

| 4.18.3 | Az EGSZB aggódik amiatt, hogy egyes ipari szereplők olyan súllyal bírhatnak adott tagállam gazdasági életében vagy foglalkoztatásában, hogy a tevékenységük esetleges áthelyezése arra kényszerítheti a tagállami adminisztrációt, hogy lemondjon mindennemű szankcióról, veszélyeztetve ezzel a fogyasztókat, és tisztességtelen versenynek téve ki az egész Unió vállalatait és alkalmazottait. |
| --- | --- |

4.18.3

Az EGSZB aggódik amiatt, hogy egyes ipari szereplők olyan súllyal bírhatnak adott tagállam gazdasági életében vagy foglalkoztatásában, hogy a tevékenységük esetleges áthelyezése arra kényszerítheti a tagállami adminisztrációt, hogy lemondjon mindennemű szankcióról, veszélyeztetve ezzel a fogyasztókat, és tisztességtelen versenynek téve ki az egész Unió vállalatait és alkalmazottait.

| 4.19 | Az EGSZB szerint rendszeres jelentéstételi kötelezettség és helyszíni vizsgálat révén szorosan nyomon követhető a termékek változása; a fogyasztóvédelmi szerveknek és a szakszervezeteknek pedig, amelyek elsősorban egészségi és biztonsági kérdésekben egyértelműen betölthetik a jelentést tevő szerepét, részt kellene venniük a szabványok kidolgozásának és végrehajtásának valamennyi szakaszában. |
| --- | --- |

4.19

Az EGSZB szerint rendszeres jelentéstételi kötelezettség és helyszíni vizsgálat révén szorosan nyomon követhető a termékek változása; a fogyasztóvédelmi szerveknek és a szakszervezeteknek pedig, amelyek elsősorban egészségi és biztonsági kérdésekben egyértelműen betölthetik a jelentést tevő szerepét, részt kellene venniük a szabványok kidolgozásának és végrehajtásának valamennyi szakaszában.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 376., 2011.12.22., 51. o.

1

(2)  Ezt az eredményt 1970-ben mutatta ki G. Akerlof gazdasági Nobel-díjas szakértő a használt gépjárművekről szóló cikkében (Akerlof, George A., 1970). „The Market for 'Lemons': Quality Uncertainty and the Market Mechanism”. Quarterly Journal of Economics (The MIT Press) 84 (3): 488–500. doi:10.2307/1879431).

2

(3)  HL C 376., 2011.12.22., 51. o.

3

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/27

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

| Előadó | : | Vladimíra DRBALOVÁ |
| --- | --- | --- |
| Társelőadó | : | Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS |

Előadó

:

Vladimíra DRBALOVÁ

Társelőadó

:

Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

2014. február 3-án az Európai Parlament, 2014. február 6-án pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. május 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 116 szavazattal, egy tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a 492/2011/EU rendeletet és a 2012/733/EU végrehajtási határozatot egyetlen olyan eszközzel váltsák fel, amely növelni fogja az átláthatóságot, lehetővé teszi a tényleges automatikus megfeleltetést, meghatározza a támogató szolgálatokat, információmegosztó rendszert vezet be a munkaerőhiányról és -túlkínálatról, és a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvén működik. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a 492/2011/EU rendeletet és a 2012/733/EU végrehajtási határozatot egyetlen olyan eszközzel váltsák fel, amely növelni fogja az átláthatóságot, lehetővé teszi a tényleges automatikus megfeleltetést, meghatározza a támogató szolgálatokat, információmegosztó rendszert vezet be a munkaerőhiányról és -túlkínálatról, és a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvén működik.

| 1.2 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a Fogalommeghatározások c. 2. cikkben az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény figyelembevételével határozza meg a méltányos mobilitás fogalmát. E definíciónak kiegyensúlyozottnak kell lennie. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor kinyilváníthatná, hogy teljes körű támogatást kíván biztosítani azoknak, akik tájékozott döntés alapján élni kívánnak a másik tagállamban való munkavállalási jogukkal. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a Fogalommeghatározások c. 2. cikkben az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény figyelembevételével határozza meg a méltányos mobilitás fogalmát. E definíciónak kiegyensúlyozottnak kell lennie. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor kinyilváníthatná, hogy teljes körű támogatást kíván biztosítani azoknak, akik tájékozott döntés alapján élni kívánnak a másik tagállamban való munkavállalási jogukkal.

| 1.3 | Az EGSZB megérti, hogy az Európai Bizottság szándéka az, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és ezt úgy kívánja elérni, hogy az EURES-partnereknek az EURES-hálózatban való, közös minimumkritériumok alapján történő részvételén keresztül az átláthatóság elvét kiterjeszti az állami foglalkoztatási szolgálatokon (áfsz) kívüli más szervezetekre is. Az EGSZB azonban kockázatosnak tartja ezt, ha nincs biztosítva, hogy a magánszolgáltatóknak az állami foglalkoztatási szolgálatokkal azonos minőségi elvárásoknak kelljen megfelelniük. A tagállamok mindenesetre, ha szükségesnek ítélik, meghatározhatnak a mellékletben lefektetett feltételeken felüli kritériumokat, ezek azonban semmi esetre sem lehetnek diszkriminatívak. Semmiképpen nem engedhető meg, hogy a részt vevő magánszolgáltatók díjazás ellenében kínálják szolgáltatásaikat. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megérti, hogy az Európai Bizottság szándéka az, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és ezt úgy kívánja elérni, hogy az EURES-partnereknek az EURES-hálózatban való, közös minimumkritériumok alapján történő részvételén keresztül az átláthatóság elvét kiterjeszti az állami foglalkoztatási szolgálatokon (áfsz) kívüli más szervezetekre is. Az EGSZB azonban kockázatosnak tartja ezt, ha nincs biztosítva, hogy a magánszolgáltatóknak az állami foglalkoztatási szolgálatokkal azonos minőségi elvárásoknak kelljen megfelelniük. A tagállamok mindenesetre, ha szükségesnek ítélik, meghatározhatnak a mellékletben lefektetett feltételeken felüli kritériumokat, ezek azonban semmi esetre sem lehetnek diszkriminatívak. Semmiképpen nem engedhető meg, hogy a részt vevő magánszolgáltatók díjazás ellenében kínálják szolgáltatásaikat.

| 1.4 | Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy szisztematikusan bocsássák rendelkezésre az EURES-hálózatra és annak szakosodott támogató szolgálataira vonatkozó alapvető információkat, különösen a határ menti munkavállalók és a fiatalok számára, valamint javítsák az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy szisztematikusan bocsássák rendelkezésre az EURES-hálózatra és annak szakosodott támogató szolgálataira vonatkozó alapvető információkat, különösen a határ menti munkavállalók és a fiatalok számára, valamint javítsák az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást.

| 1.5 | Az EGSZB üdvözli a határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére és támogatására helyezett hangsúlyt és az arra irányuló javaslatot, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használjanak. Azt javasolja, hogy erősítsék meg az EURES-T partnerségek szerepét. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB üdvözli a határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére és támogatására helyezett hangsúlyt és az arra irányuló javaslatot, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használjanak. Azt javasolja, hogy erősítsék meg az EURES-T partnerségek szerepét.

| 1.6 | Az EGSZB a mobilitás előmozdítását célzó uniós politikák közötti összhang és szinergiák megvalósítását kéri, különös tekintettel az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz-ek) hálózatának létrehozása, valamint a munkavállalók és a polgárok és családjaik Unión belüli szabad mozgását előmozdító intézkedések kapcsán. Az ifjúsági garancia végrehajtását illetően az EGSZB támogatja az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, amennyiben ez összhangban van az EUMSZ 45. és 46. cikkével. Ennek célja, hogy az érintett munkavállalók munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhassanak az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB a mobilitás előmozdítását célzó uniós politikák közötti összhang és szinergiák megvalósítását kéri, különös tekintettel az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz-ek) hálózatának létrehozása, valamint a munkavállalók és a polgárok és családjaik Unión belüli szabad mozgását előmozdító intézkedések kapcsán. Az ifjúsági garancia végrehajtását illetően az EGSZB támogatja az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, amennyiben ez összhangban van az EUMSZ 45. és 46. cikkével. Ennek célja, hogy az érintett munkavállalók munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhassanak az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően.

| 1.7 | Az EGSZB megismétli továbbá, hogy az EURES kibővített hatáskörére és a támogató szolgálatok új feladatköreire való tekintettel a nemzeti koordinációs irodáknak elegendő személyzettel és egyéb erőforrásokkal kell rendelkezniük munkájuk ellátásához, ideértve a színvonalas személyzeti képzési programokat is. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB megismétli továbbá, hogy az EURES kibővített hatáskörére és a támogató szolgálatok új feladatköreire való tekintettel a nemzeti koordinációs irodáknak elegendő személyzettel és egyéb erőforrásokkal kell rendelkezniük munkájuk ellátásához, ideértve a színvonalas személyzeti képzési programokat is.

| 1.8 | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy használják ki az Európai Bizottság technikai támogatását, és tartsák be a nemzeti osztályozási rendszereik előzetes jegyzékének összeállítására kitűzött határidőket. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO). |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy használják ki az Európai Bizottság technikai támogatását, és tartsák be a nemzeti osztályozási rendszereik előzetes jegyzékének összeállítására kitűzött határidőket. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO).

| 1.9 | Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyeztetheti a határon átnyúló EURES-partnerségek szerepét, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyeztetheti a határon átnyúló EURES-partnerségek szerepét, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni.

| 1.10 | Az adatgyűjtésről és a mutatókról szólva az EGSZB rámutat arra, hogy a rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit a – például a mobilis munkavállalókra vonatkozó – információk és statisztikák átadásával kapcsolatban, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a mennyiségi mutatókat minőségi mutatókkal egészítsék ki. |
| --- | --- |

1.10

Az adatgyűjtésről és a mutatókról szólva az EGSZB rámutat arra, hogy a rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit a – például a mobilis munkavállalókra vonatkozó – információk és statisztikák átadásával kapcsolatban, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a mennyiségi mutatókat minőségi mutatókkal egészítsék ki.

| 1.11 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a különféle szintű szociális partnerek fő munkaerő-piaci szereplőkként létfontosságú szerepet játszanak. Kéri, hogy teljes jogú partnerként kezeljék őket, és bízzák rájuk a vállalkozásoknak és a munkavállalóknak való tanácsadás és segítségnyújtás és a vállalati ügyekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos tájékoztatás feladatát. A tagállamoknak olyan rendszereket kellene bevezetniük, melyek révén a szociális partnerek érdemben részt vehetnek a nemzeti koordinációs irodák munkájában, figyelembe véve az egyes tagállamok gyakorlatait és jogrendjét. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a különféle szintű szociális partnerek fő munkaerő-piaci szereplőkként létfontosságú szerepet játszanak. Kéri, hogy teljes jogú partnerként kezeljék őket, és bízzák rájuk a vállalkozásoknak és a munkavállalóknak való tanácsadás és segítségnyújtás és a vállalati ügyekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos tájékoztatás feladatát. A tagállamoknak olyan rendszereket kellene bevezetniük, melyek révén a szociális partnerek érdemben részt vehetnek a nemzeti koordinációs irodák munkájában, figyelembe véve az egyes tagállamok gyakorlatait és jogrendjét.

| 1.12 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy megfelelő jogalkotási csomagot a szociális biztonsági rendszerek összehangolásának és a munkavállalók által megszerzett jogok elismerésének és átvitelének javítására. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy megfelelő jogalkotási csomagot a szociális biztonsági rendszerek összehangolásának és a munkavállalók által megszerzett jogok elismerésének és átvitelének javítására.

| 1.13 | Az adatvédelemmel kapcsolatban az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos 2014. április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat. |
| --- | --- |

1.13

Az adatvédelemmel kapcsolatban az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos 2014. április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EU gazdasága újra növekedési pályára lépett; a munkanélküliségi ráta 2013 közepe óta viszonylag stabil (1). A tartós munkanélküliség a véget nem érő válság miatt tovább növekszik. A fiatalok körében riasztó mértékű a munkanélküliség, és az aktív népesség körében is nő a szegénység aránya (2). |
| --- | --- |

2.1

Az EU gazdasága újra növekedési pályára lépett; a munkanélküliségi ráta 2013 közepe óta viszonylag stabil (1). A tartós munkanélküliség a véget nem érő válság miatt tovább növekszik. A fiatalok körében riasztó mértékű a munkanélküliség, és az aktív népesség körében is nő a szegénység aránya (2).

| 2.2 | A helyzet megköveteli az európai munkaerőpiacok nyitottságát és dinamizmusát fellendítő összes intézkedés és eszköz sürgős bevetését a kereslet és a kínálat jobb összehangolása és az Unión belüli munkavállalói mobilitás növelése érdekében. Az EU-n belüli mobilitás felerősítése több foglalkoztatási lehetőséget teremt majd a munkavállalók számára, és segít a munkáltatóknak az üres álláshelyek megfelelőbb és gyorsabb betöltésében (3). |
| --- | --- |

2.2

A helyzet megköveteli az európai munkaerőpiacok nyitottságát és dinamizmusát fellendítő összes intézkedés és eszköz sürgős bevetését a kereslet és a kínálat jobb összehangolása és az Unión belüli munkavállalói mobilitás növelése érdekében. Az EU-n belüli mobilitás felerősítése több foglalkoztatási lehetőséget teremt majd a munkavállalók számára, és segít a munkáltatóknak az üres álláshelyek megfelelőbb és gyorsabb betöltésében (3).

| 2.3 | Az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” c. közleményében (4) az Európai Bizottság vállalta, hogy megreformálja az EURES-hálózatot, hogy az európai foglalkoztatási stratégia teljesítése érdekében javítsa annak megfeleltetési és közvetítési kapacitását (kiterjesztve „Az első EURES-állásod” programra is). |
| --- | --- |

2.3

Az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” c. közleményében (4) az Európai Bizottság vállalta, hogy megreformálja az EURES-hálózatot, hogy az európai foglalkoztatási stratégia teljesítése érdekében javítsa annak megfeleltetési és közvetítési kapacitását (kiterjesztve „Az első EURES-állásod” programra is).

| 2.4 | Az EURES megreformálásának szándéka az uniós polgárságról szóló jelentésben (5) is szerepelt, és összecseng az Európai Bizottság egyéb, a munkavállalók Unión belüli mozgását elősegít (6)ő, az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek) létrehozására irányuló (7), egy foglalkoztatási intézkedéscsomag (8), valamint a fiatalok elhelyezkedését segítő összes eszköz (9) végrehajtását célzó kezdeményezéseivel. |
| --- | --- |

2.4

Az EURES megreformálásának szándéka az uniós polgárságról szóló jelentésben (5) is szerepelt, és összecseng az Európai Bizottság egyéb, a munkavállalók Unión belüli mozgását elősegít (6)ő, az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek) létrehozására irányuló (7), egy foglalkoztatási intézkedéscsomag (8), valamint a fiatalok elhelyezkedését segítő összes eszköz (9) végrehajtását célzó kezdeményezéseivel.

| 2.5 | Az EGSZB véleménye szerint a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló szabad mozgása (10) és a mobilitás meglévő korlátainak lebontása (11) továbbra is az EU egyik prioritása. Több ajánlásában is kérte (12), hogy az EURES-ből alakítsák ki az európai munkaerő-piaci kereslet és kínálatot összehangoló valódi eszközt. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB véleménye szerint a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló szabad mozgása (10) és a mobilitás meglévő korlátainak lebontása (11) továbbra is az EU egyik prioritása. Több ajánlásában is kérte (12), hogy az EURES-ből alakítsák ki az európai munkaerő-piaci kereslet és kínálatot összehangoló valódi eszközt.

3.   A javaslat lényegi tartalma

| 3.1 | Az EURES-hálózat működését az Európai Bizottság 2012. évi saját kezdeményezésű határozata (13) több ponton is megváltoztatta. Ellenben a 492/2011/EU rendelet II. fejezete, amely a tagállamok közötti, EU-n belüli munkavállalói mobilitással kapcsolatos közvetítés és információcsere uniós szabályozási keretét képezi, 1992 óta alig módosult. Az új rendeletjavaslatra való tekintettel felülvizsgálják majd az EURES alapokmányát (14). |
| --- | --- |

3.1

Az EURES-hálózat működését az Európai Bizottság 2012. évi saját kezdeményezésű határozata (13) több ponton is megváltoztatta. Ellenben a 492/2011/EU rendelet II. fejezete, amely a tagállamok közötti, EU-n belüli munkavállalói mobilitással kapcsolatos közvetítés és információcsere uniós szabályozási keretét képezi, 1992 óta alig módosult. Az új rendeletjavaslatra való tekintettel felülvizsgálják majd az EURES alapokmányát (14).

| 3.2 | Az új mobilitási formák, az állásajánlatokkal kapcsolatos adatok megosztásához használt technológia változásai, a munkakeresők és munkáltatók által használt számos, sokféle toborzási csatorna, a munkaerő-piaci közvetítők növekvő szerepe, valamint a külföldön munkát keresők egyre nagyobb száma miatt az EURES működésének sürgős és átfogó reformjára van szükség. |
| --- | --- |

3.2

Az új mobilitási formák, az állásajánlatokkal kapcsolatos adatok megosztásához használt technológia változásai, a munkakeresők és munkáltatók által használt számos, sokféle toborzási csatorna, a munkaerő-piaci közvetítők növekvő szerepe, valamint a külföldön munkát keresők egyre nagyobb száma miatt az EURES működésének sürgős és átfogó reformjára van szükség.

| 3.3 | A célok gyors eléréséhez és a megnevezett hiányosságok orvoslásához a legoptimálisabb eszköz egy új rendelet bevezetése és egy különálló eszköz létrehozása. A cél az, hogy az EURES a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló kiközvetítésének és toborzásának valódi eszközévé váljon. A hálózatot fokozatosan kiterjesztik a szakmai gyakorlatokra és a gyakornoki állásokra („Az első EURES-állásod” elnevezésű kísérleti projekt). |
| --- | --- |

3.3

A célok gyors eléréséhez és a megnevezett hiányosságok orvoslásához a legoptimálisabb eszköz egy új rendelet bevezetése és egy különálló eszköz létrehozása. A cél az, hogy az EURES a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló kiközvetítésének és toborzásának valódi eszközévé váljon. A hálózatot fokozatosan kiterjesztik a szakmai gyakorlatokra és a gyakornoki állásokra („Az első EURES-állásod” elnevezésű kísérleti projekt).

| 3.4 | A 2012-es határozat elfogadása előtt az EURES 2010-ben végzett értékelésére (15) alapozva az Európai Bizottság konzultációt folytatott a hálózat jelenlegi hiányosságairól és lehetséges jövőbeli orientációjáról. A javaslatról kikérték a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság véleményét, melynek aktívabb szerepet szántak a folyamatban. |
| --- | --- |

3.4

A 2012-es határozat elfogadása előtt az EURES 2010-ben végzett értékelésére (15) alapozva az Európai Bizottság konzultációt folytatott a hálózat jelenlegi hiányosságairól és lehetséges jövőbeli orientációjáról. A javaslatról kikérték a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság véleményét, melynek aktívabb szerepet szántak a folyamatban.

| 3.5 | Az értékelés az EURES több alapvető hiányosságát is felfedte. Ezek közül a legfontosabbak: 1) az uniós szinten minden tagállam számára hozzáférhető állásajánlatok és önéletrajzok hiányos adatbázisa; 2) az EURES portál korlátozott közvetítési kapacitása; 3) egyenlőtlen hozzáférés az EURES szolgáltatásaihoz az EU-n belül; 4) a munkavállalók és munkáltatók korlátozott hozzáférése a megfeleltetéshez, toborzáshoz és kiközvetítéshez nyújtott segítséghez, valamint 5) nem megfelelő információcsere a tagállamok között a munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.5

Az értékelés az EURES több alapvető hiányosságát is felfedte. Ezek közül a legfontosabbak: 1) az uniós szinten minden tagállam számára hozzáférhető állásajánlatok és önéletrajzok hiányos adatbázisa; 2) az EURES portál korlátozott közvetítési kapacitása; 3) egyenlőtlen hozzáférés az EURES szolgáltatásaihoz az EU-n belül; 4) a munkavállalók és munkáltatók korlátozott hozzáférése a megfeleltetéshez, toborzáshoz és kiközvetítéshez nyújtott segítséghez, valamint 5) nem megfelelő információcsere a tagállamok között a munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatban.

| 3.6 | Az EURES nem működhet tovább a jelenlegi formájában. Minden tagállam támogatta az EURES irányváltásának elképzelését, valamint egy programozási ciklus és az EURES tevékenységeivel kapcsolatos közös mutatók bevezetését annak érdekében, hogy növeljék a hálózat teljesítményének átláthatóságát, javítsák az információcserét, és jobban összehangolják a fellépéseket. |
| --- | --- |

3.6

Az EURES nem működhet tovább a jelenlegi formájában. Minden tagállam támogatta az EURES irányváltásának elképzelését, valamint egy programozási ciklus és az EURES tevékenységeivel kapcsolatos közös mutatók bevezetését annak érdekében, hogy növeljék a hálózat teljesítményének átláthatóságát, javítsák az információcserét, és jobban összehangolják a fellépéseket.

| 3.7 | Alapvető információkat kellene rendelkezésre bocsátani az EURES-hálózatról az egész EU-ban minden olyan álláskereső vagy munkáltató számára, aki/amely ügyfélszolgáltatásokat igényel a toborzáshoz. Ezek számára hozzáférést kellene biztosítani az EURES-hálózathoz, és a hálózat működését támogatni kellene a nemzeti munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatos információcsere révén. |
| --- | --- |

3.7

Alapvető információkat kellene rendelkezésre bocsátani az EURES-hálózatról az egész EU-ban minden olyan álláskereső vagy munkáltató számára, aki/amely ügyfélszolgáltatásokat igényel a toborzáshoz. Ezek számára hozzáférést kellene biztosítani az EURES-hálózathoz, és a hálózat működését támogatni kellene a nemzeti munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatos információcsere révén.

| 3.8 | A javaslat célja annak elérése, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és az álláskeresők egész Európában azonnal hozzáférjenek ugyanazokhoz az állásajánlatokhoz. Emellett a portál tartalmazza majd az önéletrajzok teljes adatbázisát, amelynek alapján a regisztrált munkáltatók toborozhatnak. |
| --- | --- |

3.8

A javaslat célja annak elérése, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és az álláskeresők egész Európában azonnal hozzáférjenek ugyanazokhoz az állásajánlatokhoz. Emellett a portál tartalmazza majd az önéletrajzok teljes adatbázisát, amelynek alapján a regisztrált munkáltatók toborozhatnak.

| 3.9 | Fontos biztosítani, hogy az EURES-portál EU-szerte jó minőségű, automatizált megfeleltetést végezzen az állásajánlatok és az önéletrajzok között, minden uniós nyelvre lefordítva, és hogy értelmezni tudja a nemzeti és ágazati szinten elsajátított készségeket, képesítéseket, illetve a gyakorolt foglalkozásokat. |
| --- | --- |

3.9

Fontos biztosítani, hogy az EURES-portál EU-szerte jó minőségű, automatizált megfeleltetést végezzen az állásajánlatok és az önéletrajzok között, minden uniós nyelvre lefordítva, és hogy értelmezni tudja a nemzeti és ágazati szinten elsajátított készségeket, képesítéseket, illetve a gyakorolt foglalkozásokat.

| 3.10 | Minden olyan tevékenység, amelyet az Európai Bizottság az EURES-hálózattal kapcsolatban végez, és amely emberi és/vagy pénzügyi erőforrásokat igényel, a foglalkoztatási és szociális innovációs program (2014–2020) létrehozásáról szóló rendelet (16) hatálya alá esik. |
| --- | --- |

3.10

Minden olyan tevékenység, amelyet az Európai Bizottság az EURES-hálózattal kapcsolatban végez, és amely emberi és/vagy pénzügyi erőforrásokat igényel, a foglalkoztatási és szociális innovációs program (2014–2020) létrehozásáról szóló rendelet (16) hatálya alá esik.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   Fogalommeghatározások

| 4.1.1 | Az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény fényében az Európai Bizottságnak megfelelően meg kellene határoznia a méltányos mobilitás fogalmát. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor egyértelművé tehetné, hogy a méltányos mobilitás fogalmában az is benne foglaltatik, hogy a munkakeresőknek joguk van az EU-ban elérhető összes állásajánlathoz hozzáférni és élni az általuk nyújtott lehetőségekkel. |
| --- | --- |

4.1.1

Az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény fényében az Európai Bizottságnak megfelelően meg kellene határoznia a méltányos mobilitás fogalmát. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor egyértelművé tehetné, hogy a méltányos mobilitás fogalmában az is benne foglaltatik, hogy a munkakeresőknek joguk van az EU-ban elérhető összes állásajánlathoz hozzáférni és élni az általuk nyújtott lehetőségekkel.

| 4.1.2 | A mobilitás fogalmának mindenképpen figyelembe kellene vennie az egyes országok álláspontjait és egyedi helyzetét is annak érdekében, hogy a tehetségek szabad mozgása megvalósulhasson. A javaslat 26. cikkének megfelelően a tagállamok foglalkoztatáspolitikájuk szerves részeként mobilitási szakpolitikákat dolgoznak ki. |
| --- | --- |

4.1.2

A mobilitás fogalmának mindenképpen figyelembe kellene vennie az egyes országok álláspontjait és egyedi helyzetét is annak érdekében, hogy a tehetségek szabad mozgása megvalósulhasson. A javaslat 26. cikkének megfelelően a tagállamok foglalkoztatáspolitikájuk szerves részeként mobilitási szakpolitikákat dolgoznak ki.

4.2   Átláthatóság

| 4.2.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság az átláthatóság elvének alkalmazását ki kívánja terjeszteni az állami foglalkoztatási szolgálatokra, a magán munkaközvetítő ügynökségekre és más, foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre, de úgy látja, hogy ez kockázatos lehet, ha az utóbbiaknak nem kell ugyanolyan minőségi kritériumoknak megfelelniük, mint az állami foglalkoztatási szolgáltatóknak. A rendszernek átláthatónak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a pályázó szervezetek tekintetében az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

4.2.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság az átláthatóság elvének alkalmazását ki kívánja terjeszteni az állami foglalkoztatási szolgálatokra, a magán munkaközvetítő ügynökségekre és más, foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre, de úgy látja, hogy ez kockázatos lehet, ha az utóbbiaknak nem kell ugyanolyan minőségi kritériumoknak megfelelniük, mint az állami foglalkoztatási szolgáltatóknak. A rendszernek átláthatónak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a pályázó szervezetek tekintetében az egyenlő bánásmód elvét.

| 4.2.2 | Ugyanakkor a javaslat elvárja az állami foglalkoztatási szolgálatoktól és más EURES-partnerektől, hogy saját munkaközvetítő oldalaikon jobb hozzáférést biztosítsanak az EURES portálhoz. Egyes országokban nagyon nehéz kapcsolatba lépni egy EURES-tanácsadóval. Számos munkakereső, különösen a fiatalok emellett különféle bürokratikus és pénzügyi akadályokba is ütköznek. |
| --- | --- |

4.2.2

Ugyanakkor a javaslat elvárja az állami foglalkoztatási szolgálatoktól és más EURES-partnerektől, hogy saját munkaközvetítő oldalaikon jobb hozzáférést biztosítsanak az EURES portálhoz. Egyes országokban nagyon nehéz kapcsolatba lépni egy EURES-tanácsadóval. Számos munkakereső, különösen a fiatalok emellett különféle bürokratikus és pénzügyi akadályokba is ütköznek.

| 4.2.3 | Ezenkívül a közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy számos országban, különösen a fiatalok körében kevesen tudnak az EURES-hálózatról és szolgáltatásairól. A munkáltatóknak pedig mindössze egyharmada hallott az EURES-ről, mielőtt kapcsolatba lépett volna a hálózattal. A tagállamoknak javítaniuk kell az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást annak érdekében, hogy az emberek minden szempontból tájékozottan tudjanak dönteni arról, hogy másik államban vállalnak munkát. |
| --- | --- |

4.2.3

Ezenkívül a közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy számos országban, különösen a fiatalok körében kevesen tudnak az EURES-hálózatról és szolgáltatásairól. A munkáltatóknak pedig mindössze egyharmada hallott az EURES-ről, mielőtt kapcsolatba lépett volna a hálózattal. A tagállamoknak javítaniuk kell az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást annak érdekében, hogy az emberek minden szempontból tájékozottan tudjanak dönteni arról, hogy másik államban vállalnak munkát.

| 4.2.4 | Az EGSZB üdvözli az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, főként a fiatalokra, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, az EUMSZ 45. és 46. cikkével összhangban. Ennek célja, hogy az érintett munkavállaló munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhasson az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.2.4

Az EGSZB üdvözli az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, főként a fiatalokra, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, az EUMSZ 45. és 46. cikkével összhangban. Ennek célja, hogy az érintett munkavállaló munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhasson az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően.

| 4.2.5 | Az EGSZB üdvözli továbbá a határokon átnyúló együttműködés támogatására helyezett hangsúlyt és azt, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használnak. Azt ajánlja, hogy ezzel a már meglévő, vállalkozásokért felelős kapcsolattartókat bízzák meg. |
| --- | --- |

4.2.5

Az EGSZB üdvözli továbbá a határokon átnyúló együttműködés támogatására helyezett hangsúlyt és azt, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használnak. Azt ajánlja, hogy ezzel a már meglévő, vállalkozásokért felelős kapcsolattartókat bízzák meg.

| 4.2.6 | Az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szakszervezeteket, regionális munkáltatói szervezeteket, és esetenként a helyi és regionális önkormányzatokat tömörítő EURES-T partnerségeket meg kellene erősíteni, szerepüket pedig világosan meg kellene határozni. |
| --- | --- |

4.2.6

Az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szakszervezeteket, regionális munkáltatói szervezeteket, és esetenként a helyi és regionális önkormányzatokat tömörítő EURES-T partnerségeket meg kellene erősíteni, szerepüket pedig világosan meg kellene határozni.

| 4.2.7 | Az EGSZB az EURES-hálózat és az EU egységes piaci tanácsadó és információs portálja, a SOLVIT közötti kapcsolat tisztázását javasolja. Ez különösen érvényes a 7. cikk (4) bekezdésében szereplő, a koordinációs irodák által az EURES-hálózaton belüli állásajánlatokkal és a toborzással kapcsolatos panaszok esetén nyújtott támogatásáról, valamint a közhatóságokkal, pl. munkaügyi felügyelőségekkel való együttműködésről szóló rendelkezésekre. |
| --- | --- |

4.2.7

Az EGSZB az EURES-hálózat és az EU egységes piaci tanácsadó és információs portálja, a SOLVIT közötti kapcsolat tisztázását javasolja. Ez különösen érvényes a 7. cikk (4) bekezdésében szereplő, a koordinációs irodák által az EURES-hálózaton belüli állásajánlatokkal és a toborzással kapcsolatos panaszok esetén nyújtott támogatásáról, valamint a közhatóságokkal, pl. munkaügyi felügyelőségekkel való együttműködésről szóló rendelkezésekre.

4.3   Automatikus megfeleltetés a közös informatikai platformon keresztül

| 4.3.1 | Jóllehet a 492/2011/EU rendelet 13. cikke (17) már lefekteti a kereslet és a kínálat kiegyensúlyozásának mechanizmusát, jelenleg nem valósul meg az önéletrajzok vagy más álláskeresői profilok adatainak automatikus elektronikus cseréje. |
| --- | --- |

4.3.1

Jóllehet a 492/2011/EU rendelet 13. cikke (17) már lefekteti a kereslet és a kínálat kiegyensúlyozásának mechanizmusát, jelenleg nem valósul meg az önéletrajzok vagy más álláskeresői profilok adatainak automatikus elektronikus cseréje.

| 4.3.2 | Az EGSZB elismeri, hogy az átjárhatósághoz ebben a szakaszban nem szükséges a nemzeti osztályozási rendszerek harmonizálása. Ugyanakkor támogatja, hogy az Európai Bizottság egy kiindulási jegyzéket kíván készíttetni a tagállamokkal az osztályozási rendszerükről. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO), amely az országos hatóságok közti automatikus információcsere és teljes átjárhatóság eszközeként szolgál majd. |
| --- | --- |

4.3.2

Az EGSZB elismeri, hogy az átjárhatósághoz ebben a szakaszban nem szükséges a nemzeti osztályozási rendszerek harmonizálása. Ugyanakkor támogatja, hogy az Európai Bizottság egy kiindulási jegyzéket kíván készíttetni a tagállamokkal az osztályozási rendszerükről. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO), amely az országos hatóságok közti automatikus információcsere és teljes átjárhatóság eszközeként szolgál majd.

4.4   Támogató szolgálatok

| 4.4.1 | Az EURES-hálózatnak átfogó szolgáltatáscsomagot kell nyújtania az ügyfeleinek (a munkakeresőknek és munkáltatóknak): figyelemfelkeltés, információátadás, a regisztrációt megkönnyítő mechanizmusok bevezetése, az önéletrajzok és állásajánlatok követése, automatikus megfeleltetés, kiközvetítés, támogatás a toborzáshoz, a jelentkezők tájékoztatása az olyan szervezetek, különösen a szakszervezetek elérhetőségéről, amelyhez a munkahely betöltése után segítségért fordulhatnak. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EURES-hálózatnak átfogó szolgáltatáscsomagot kell nyújtania az ügyfeleinek (a munkakeresőknek és munkáltatóknak): figyelemfelkeltés, információátadás, a regisztrációt megkönnyítő mechanizmusok bevezetése, az önéletrajzok és állásajánlatok követése, automatikus megfeleltetés, kiközvetítés, támogatás a toborzáshoz, a jelentkezők tájékoztatása az olyan szervezetek, különösen a szakszervezetek elérhetőségéről, amelyhez a munkahely betöltése után segítségért fordulhatnak.

| 4.4.2 | A munkakeresőknek és munkáltatóknak nyújtott szolgáltatásoknak térítésmentesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

4.4.2

A munkakeresőknek és munkáltatóknak nyújtott szolgáltatásoknak térítésmentesnek kell lenniük.

| 4.4.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy a munkaerőhiányra és -túlkínálatra, valamint a kapcsolódó szakpolitikákra vonatkozó nemzeti információk tagállamok közötti megosztása szisztematikusabbá válik, az ilyen politikákra vonatkozó döntések azonban e rendelet hatályán kívül esnek. |
| --- | --- |

4.4.3

Az EGSZB üdvözli, hogy a munkaerőhiányra és -túlkínálatra, valamint a kapcsolódó szakpolitikákra vonatkozó nemzeti információk tagállamok közötti megosztása szisztematikusabbá válik, az ilyen politikákra vonatkozó döntések azonban e rendelet hatályán kívül esnek.

| 4.4.4 | Az EGSZB fontosnak ítéli, hogy egyértelműen szétválasszák a koherens keret létrehozásáért és átfogó támogatás nyújtásáért felelős Európai Koordinációs Iroda, valamint a nemzeti koordinációs irodák, az állami foglalkoztatási szolgálatok és az EURES-partnerek hatásköreit és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.4.4

Az EGSZB fontosnak ítéli, hogy egyértelműen szétválasszák a koherens keret létrehozásáért és átfogó támogatás nyújtásáért felelős Európai Koordinációs Iroda, valamint a nemzeti koordinációs irodák, az állami foglalkoztatási szolgálatok és az EURES-partnerek hatásköreit és kötelezettségeit.

| 4.4.5 | Az EURES hatásköreinek kibővítése után a nemzeti koordinációs irodák egy sor új feladatot kapnak, ehhez pedig elegendő személyzettel és forrásokkal kellene rendelkezniük, többek közt színvonalas képzési programok biztosításához. Az Európai Bizottságnak biztosítania kellene, hogy ezek minél több technikai támogatást és tanácsadást kapjanak. |
| --- | --- |

4.4.5

Az EURES hatásköreinek kibővítése után a nemzeti koordinációs irodák egy sor új feladatot kapnak, ehhez pedig elegendő személyzettel és forrásokkal kellene rendelkezniük, többek közt színvonalas képzési programok biztosításához. Az Európai Bizottságnak biztosítania kellene, hogy ezek minél több technikai támogatást és tanácsadást kapjanak.

| 4.4.6 | Hasznos volna, ha a nemzeti koordinációs irodák munkaprogram-tervezeteket készítenének az EURES-hálózat országukban folyó munkájában részt vevő szervezetek számára. E programok tartalmaznák a tervezett tevékenységeket, az ezek végrehajtásához szükséges összes munkaerő- és forrás-előirányzatot, valamint a tervezett tevékenységek nyomonkövetési és értékelési mechanizmusait. |
| --- | --- |

4.4.6

Hasznos volna, ha a nemzeti koordinációs irodák munkaprogram-tervezeteket készítenének az EURES-hálózat országukban folyó munkájában részt vevő szervezetek számára. E programok tartalmaznák a tervezett tevékenységeket, az ezek végrehajtásához szükséges összes munkaerő- és forrás-előirányzatot, valamint a tervezett tevékenységek nyomonkövetési és értékelési mechanizmusait.

4.5   A személyes adatok védelme

| 4.5.1 | A rendeletben szereplő intézkedéseket a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályoknak (18) megfelelően kell végrehajtani. Fontos, hogy a munkavállalók explicit, egyértelmű, önkéntes és konkrét módon egyezzenek bele az EURES portál részére történő információszolgáltatásba, és hogy erre a beleegyezésre a helyzet ismeretében kerüljön sor. |
| --- | --- |

4.5.1

A rendeletben szereplő intézkedéseket a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályoknak (18) megfelelően kell végrehajtani. Fontos, hogy a munkavállalók explicit, egyértelmű, önkéntes és konkrét módon egyezzenek bele az EURES portál részére történő információszolgáltatásba, és hogy erre a beleegyezésre a helyzet ismeretében kerüljön sor.

| 4.5.2 | A cél az, hogy egyaránt biztosított legyen a) az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok tényleges érvényesülése és b) a személyes adatok szabad áramlása a tagállamok, valamint a közösségi intézmények és szervek között, illetve a közösségi intézmények és a közösségi szervek között a hatáskörük gyakorlásával kapcsolatos célokkal összefüggésben. |
| --- | --- |

4.5.2

A cél az, hogy egyaránt biztosított legyen a) az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok tényleges érvényesülése és b) a személyes adatok szabad áramlása a tagállamok, valamint a közösségi intézmények és szervek között, illetve a közösségi intézmények és a közösségi szervek között a hatáskörük gyakorlásával kapcsolatos célokkal összefüggésben.

| 4.5.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztossal konzultációk folynak az EURES-hálózat új és kibővített szerepével kapcsolatban. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat és következtetéseket (19). |
| --- | --- |

4.5.3

Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztossal konzultációk folynak az EURES-hálózat új és kibővített szerepével kapcsolatban. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat és következtetéseket (19).

4.6   Változások az ESZA-finanszírozásban

| 4.6.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyezteti a határon átnyúló EURES-partnerségek fontos szerepét – különösen az érintett régiókban –, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni. |
| --- | --- |

4.6.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyezteti a határon átnyúló EURES-partnerségek fontos szerepét – különösen az érintett régiókban –, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni.

| 4.6.2 | Az ESZA-nak világosan meg kellene határoznia az EURES-sel kapcsolatos prioritásokat, és ennek megfelelő támogatást kellene nyújtania. A támogatások pályázati és odaítélési eljárásainak koherensnek, átláthatónak és egyszerűnek kell maradniuk. |
| --- | --- |

4.6.2

Az ESZA-nak világosan meg kellene határoznia az EURES-sel kapcsolatos prioritásokat, és ennek megfelelő támogatást kellene nyújtania. A támogatások pályázati és odaítélési eljárásainak koherensnek, átláthatónak és egyszerűnek kell maradniuk.

4.7   A szociális partnerek szerepe

| 4.7.1 | Az Európai Bizottság a szociális partnerek szerepének új meghatározásáról beszél (20). Teljes mértékben be kell őket vonni a tervezési és jelentéstételi ciklusba, és meg kell hívni őket az ülésekre. |
| --- | --- |

4.7.1

Az Európai Bizottság a szociális partnerek szerepének új meghatározásáról beszél (20). Teljes mértékben be kell őket vonni a tervezési és jelentéstételi ciklusba, és meg kell hívni őket az ülésekre.

| 4.7.2 | Ezzel együtt az EGSZB hangsúlyozza, hogy a különféle szintű szociális partnerek alapvető szerepet játszanak mint a készségek és az állásajánlatok megfeleltetésével kapcsolatos EURES-munkában aktívan részt vevő fő munkaerő-piaci szereplők. Ezt nem szabad társult tagok szerepévé redukálni (21). A nemzeti koordinációs irodáknak fokozniuk kell az együttműködést a szociális partnerekkel és a szakmai szervezetekkel. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű szociális partnerek megfelelő módon vegyenek részt az európai iroda és a nemzeti koordinációs irodák tevékenységeiben. |
| --- | --- |

4.7.2

Ezzel együtt az EGSZB hangsúlyozza, hogy a különféle szintű szociális partnerek alapvető szerepet játszanak mint a készségek és az állásajánlatok megfeleltetésével kapcsolatos EURES-munkában aktívan részt vevő fő munkaerő-piaci szereplők. Ezt nem szabad társult tagok szerepévé redukálni (21). A nemzeti koordinációs irodáknak fokozniuk kell az együttműködést a szociális partnerekkel és a szakmai szervezetekkel. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű szociális partnerek megfelelő módon vegyenek részt az európai iroda és a nemzeti koordinációs irodák tevékenységeiben.

4.8   Az EURES foglalkoztatással kapcsolatos munkájának nyomon követése és értékelése

| 4.8.1 | Annak érdekében, hogy biztosan elegendő információ alapján lehessen mérni az EURES-hálózat teljesítményét, közös mutatókat kellene bevezetni iránymutatásul a hálózatban részt vevő szervezetek számára a saját eredményeik meghatározásához. Emellett ezek a mutatók az EURES-hálózat egésze számára kitűzött célokhoz viszonyított előrelépések felmérésében is segítségül szolgálnának. Fontos emellett olyan minőségi mutatók alkalmazása, mint az álláshelyek színvonala, az egyenlő bánásmód és a szociális biztonsági jogok. A rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit például a mobilis munkavállalókkal kapcsolatos információk és statisztikák átadása kapcsán, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek. |
| --- | --- |

4.8.1

Annak érdekében, hogy biztosan elegendő információ alapján lehessen mérni az EURES-hálózat teljesítményét, közös mutatókat kellene bevezetni iránymutatásul a hálózatban részt vevő szervezetek számára a saját eredményeik meghatározásához. Emellett ezek a mutatók az EURES-hálózat egésze számára kitűzött célokhoz viszonyított előrelépések felmérésében is segítségül szolgálnának. Fontos emellett olyan minőségi mutatók alkalmazása, mint az álláshelyek színvonala, az egyenlő bánásmód és a szociális biztonsági jogok. A rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit például a mobilis munkavállalókkal kapcsolatos információk és statisztikák átadása kapcsán, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 801 final.

1

(2)  COM(2014) 12 final.

2

(3)  A 241 millió fős európai munkaerőből csupán körülbelül 7,5 millió fő (vagyis 3,1 %) végez gazdasági tevékenységet másik tagállamban.

3

(4)  COM(2010) 682 final, 2010. november 23.

4

(5)  COM(2013) 269 final.

5

(6)  COM(2013) 236 final.

6

(7)  COM(2013) 430 final.

7

(8)  COM(2012) 173 final.

8

(9)  COM(2012) 727 final.

9

(10)  HL C 341., 2013.11.21., 54. o.

10

(11)  HL C 228., 2009.9.22., 14. o.

11

(12)  HL C 67., 2014.3.6., 116. o.; HL C 214., 2014.7.8., 36–39. o.

12

(13)  COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

13

(14)  SWD(2012) 100: „Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020” [Az EURES reformja az Európa 2020 céljainak teljesítése érdekében], a COM(2012) 173 final jelű közlemény kísérő dokumentuma.

14

(15)  COM(2010) 731 final.

15

(16)  HL L 347., 2013.12.20., 238. o.

16

(17)  „Az egyes tagállamok szakszolgálatai rendszeresen megküldik a többi tagállam szakszolgálatainak és a 18. cikkben említett Európai Koordinációs Irodának [...]: a) a más tagállamok állampolgárai által betölthető megüresedett munkahelyek adatait; b) a harmadik országoknak felkínált betölthető munkahelyek adatait; c) adatokat azokról az álláspályázatokról, amelyeket olyan személyek nyújtottak be, akik hivatalosan jelezték, hogy egy másik tagállamban kívánnak munkát vállalni; d) régiónként és tevékenységi áganként összesített információkat azokról a pályázókról, akik kifejezték azt a szándékukat, hogy készek más országban dolgozni.”

17

(18)  45/2001/EK rendelet; HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

18

A 95/46/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy „a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, így különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jogukat, védelemben részesítsék annak érdekében, hogy biztosítható legyen a személyes adatok Közösségen belüli szabad áramlása”.

(19)  http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf

19

(20)  Lásd a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság 2013. április 12-i ülésének jegyzőkönyvét.

20

(21)  A BUSINESSEUROPE, a CEEP, az ESZSZ és az UEAPME 2012. december 19-i közös levele Andor László európai biztosnak.

21

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/34

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel történő uniós feltárásáról és kitermeléséről

COM(2014) 23 final

2014/C 424/05

| Előadó: | Josef ZBOŘIL |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Sorin IONIŢĂ |

Előadó:

Josef ZBOŘIL

Társelőadó:

Sorin IONIŢĂ

2014. január 22-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel történő uniós feltárásáról és kitermeléséről

COM(2014) 23 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. május 22-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 163 szavazattal 18 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EU óriási változásokat él meg az energia területén; az európai gazdaság és a kiszolgáltatott fogyasztók a megbízhatatlan ellátás és a magas energiaárak fokozódó veszélyével szembesülnek. |
| --- | --- |

1.1

Az EU óriási változásokat él meg az energia területén; az európai gazdaság és a kiszolgáltatott fogyasztók a megbízhatatlan ellátás és a magas energiaárak fokozódó veszélyével szembesülnek.

| 1.2 | A masszív hidraulikus rétegrepesztés – vagy frakkolás – aggályokat vet fel a közegészségre és a környezetre kifejtett hatásaival összefüggésben. Az érintett közösségek védelmének elősegítése érdekében a lehető legjobb tájékoztatást kell nyújtani a számukra, illetve nagyobb mértékű helyi szintű részvételre van szükség az egyedi projektekről való döntéshozatal során, az idevonatkozó jogi követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

1.2

A masszív hidraulikus rétegrepesztés – vagy frakkolás – aggályokat vet fel a közegészségre és a környezetre kifejtett hatásaival összefüggésben. Az érintett közösségek védelmének elősegítése érdekében a lehető legjobb tájékoztatást kell nyújtani a számukra, illetve nagyobb mértékű helyi szintű részvételre van szükség az egyedi projektekről való döntéshozatal során, az idevonatkozó jogi követelményeknek megfelelően.

| 1.3 | Az Európai Bizottság nem szokványos szénhidrogének feltárására vonatkozó iránymutatásai egy sor, a tagállamok által hat hónapon belül érvényesítendő elvet, illetve egy azt követően megvalósítandó nyomonkövetési rendszert tartalmaznak. A feltárási és kitermelési tevékenységekre vonatkozó átláthatóságot nélkülözhetetlennek tartják a kockázatok minimálisra csökkentése és az ilyen projektek közvélemény általi elfogadottságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.3

Az Európai Bizottság nem szokványos szénhidrogének feltárására vonatkozó iránymutatásai egy sor, a tagállamok által hat hónapon belül érvényesítendő elvet, illetve egy azt követően megvalósítandó nyomonkövetési rendszert tartalmaznak. A feltárási és kitermelési tevékenységekre vonatkozó átláthatóságot nélkülözhetetlennek tartják a kockázatok minimálisra csökkentése és az ilyen projektek közvélemény általi elfogadottságának biztosítása érdekében.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság dokumentumai (a közlemény és az ajánlások) a téma reális megítélésén alapulnak, és hogy a további vitáknak a tényekre és eredményekre kell támaszkodniuk, azonban olyan fontos szubjektív tényezőket is figyelembe kell venni, mint amilyen a közvélemény kockázatmegítélése. Az EGSZB kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a nem szokványos szénhidrogének uniós energiaszerkezeten belüli lehetséges szerepét illetően. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság dokumentumai (a közlemény és az ajánlások) a téma reális megítélésén alapulnak, és hogy a további vitáknak a tényekre és eredményekre kell támaszkodniuk, azonban olyan fontos szubjektív tényezőket is figyelembe kell venni, mint amilyen a közvélemény kockázatmegítélése. Az EGSZB kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a nem szokványos szénhidrogének uniós energiaszerkezeten belüli lehetséges szerepét illetően.

| 1.5 | Az EGSZB értékeli a gyorsított eljárási folyamatot, amelyben az ajánlások megkönnyítik a feltárási tevékenységek átlátható jóváhagyási eljárásának megkezdését azokban az országokban, amelyek energiaszükségleteik kielégítéséhez nélkülözhetetlennek tartják a nem szokványos szénhidrogéneket. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB értékeli a gyorsított eljárási folyamatot, amelyben az ajánlások megkönnyítik a feltárási tevékenységek átlátható jóváhagyási eljárásának megkezdését azokban az országokban, amelyek energiaszükségleteik kielégítéséhez nélkülözhetetlennek tartják a nem szokványos szénhidrogéneket.

| 1.6 | Az EGSZB szerint ez a keret megfelelő végrehajtás mellett helyi közösségi szintű használatra megfelelő, és nincsen szükség – legalábbis egyelőre – külön „palagáz-irányelv” elfogadására. Az uniós „vívmányok” megfelelő eszközöket biztosítanak ahhoz, hogy megoldást találjanak a frakkolás esetleges határokon átnyúló hatásainak kezelésére. Amennyiben az ilyen tevékenységek volumene jelentősen megnő, a témát a későbbiekben újra vizsgálat alá kellene vonni. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB szerint ez a keret megfelelő végrehajtás mellett helyi közösségi szintű használatra megfelelő, és nincsen szükség – legalábbis egyelőre – külön „palagáz-irányelv” elfogadására. Az uniós „vívmányok” megfelelő eszközöket biztosítanak ahhoz, hogy megoldást találjanak a frakkolás esetleges határokon átnyúló hatásainak kezelésére. Amennyiben az ilyen tevékenységek volumene jelentősen megnő, a témát a későbbiekben újra vizsgálat alá kellene vonni.

| 1.7 | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az ilyen nem szokványos szénhidrogén-források a megfelelő intézményi keretben fejlesztve növekedési tényezővé válhatnak Európában. A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló viszonylag tiszta, megbízható és rugalmas termelésre szükség van ahhoz, hogy megelőzzük a villamosenergia-rendszerek egyensúlyának felborulását. Ráadásul az EU keleti szomszédságában gyakori politikai válságok is illusztrálják, hogy mennyire fontos az ellátási források jó időben történő diverzifikációja. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az ilyen nem szokványos szénhidrogén-források a megfelelő intézményi keretben fejlesztve növekedési tényezővé válhatnak Európában. A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló viszonylag tiszta, megbízható és rugalmas termelésre szükség van ahhoz, hogy megelőzzük a villamosenergia-rendszerek egyensúlyának felborulását. Ráadásul az EU keleti szomszédságában gyakori politikai válságok is illusztrálják, hogy mennyire fontos az ellátási források jó időben történő diverzifikációja.

| 1.8 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a későbbi európai bizottsági dokumentumokban emeljenek ki néhány további pontot a frakkolási technológiára vonatkozóan. A vízfelhasználás nem olyan nagy mértékű, mint azt néha feltételezik, bár a súlyosan vízhiányos területeken végzett munka során nagy körültekintéssel kell eljárni; a használt vegyi anyagokra szabályozás vonatkozik (a REACH keretében), és nem használhatóak veszélyes anyagok; a gázszivárgást és a hulladékgáz fáklyázását megfelelően kell kezelni. Alkalmazni kell a „szennyező fizet” elvét. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a későbbi európai bizottsági dokumentumokban emeljenek ki néhány további pontot a frakkolási technológiára vonatkozóan. A vízfelhasználás nem olyan nagy mértékű, mint azt néha feltételezik, bár a súlyosan vízhiányos területeken végzett munka során nagy körültekintéssel kell eljárni; a használt vegyi anyagokra szabályozás vonatkozik (a REACH keretében), és nem használhatóak veszélyes anyagok; a gázszivárgást és a hulladékgáz fáklyázását megfelelően kell kezelni. Alkalmazni kell a „szennyező fizet” elvét.

| 1.9 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi igazságosság és a nem szokványos szénhidrogének lakosság általi elfogadása érdekében elengedhetetlen, hogy a jogdíjakból és jövedéki adókból származó bevételeket átlátható és kiszámítható módon megosszák az érintett helyi közösségek költségvetéseivel, hogy kompenzálják őket az esetlegesen felmerülő negatív külső hatásokért. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi igazságosság és a nem szokványos szénhidrogének lakosság általi elfogadása érdekében elengedhetetlen, hogy a jogdíjakból és jövedéki adókból származó bevételeket átlátható és kiszámítható módon megosszák az érintett helyi közösségek költségvetéseivel, hogy kompenzálják őket az esetlegesen felmerülő negatív külső hatásokért.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EU óriási változásokat él meg az energia területén, amit olyan, egymást átfedő tényezők határoznak meg, mint a jelentős technológiai áttörések (mind a megújuló energiaforrások, mind a fosszilis tüzelőanyagok terén), vagy a fontos geopolitikai változások és az ambiciózus szakpolitikai célok, amelyek esetenként összetett fellépésekhez vezetnek nehezen feldolgozható eredményekkel. Miközben azonban az energiaforrások kétségtelenül megsokszorozódtak és diverzifikálódtak, az európai gazdaság és a kiszolgáltatott fogyasztók a megbízhatatlan ellátás és a magas árak fokozódó veszélyével szembesülnek. |
| --- | --- |

2.1

Az EU óriási változásokat él meg az energia területén, amit olyan, egymást átfedő tényezők határoznak meg, mint a jelentős technológiai áttörések (mind a megújuló energiaforrások, mind a fosszilis tüzelőanyagok terén), vagy a fontos geopolitikai változások és az ambiciózus szakpolitikai célok, amelyek esetenként összetett fellépésekhez vezetnek nehezen feldolgozható eredményekkel. Miközben azonban az energiaforrások kétségtelenül megsokszorozódtak és diverzifikálódtak, az európai gazdaság és a kiszolgáltatott fogyasztók a megbízhatatlan ellátás és a magas árak fokozódó veszélyével szembesülnek.

| 2.2 | Az elmúlt néhány évtizedben megjelent új technikák egyike a masszív hidraulikus rétegrepesztés – „frakkolás” –, amely az Egyesült Államokban gyorsan kiforrott, és tagadhatatlan előnyöket eredményezett azáltal, hogy több lett a gazdaságilag kiaknázható földgázkészlet, és jelentős mértékben csökkentek az árak. A frakkolás ugyanakkor közegészségügyi és környezeti hatásaival összefüggésben aggályokat vet fel, a nyilvánosság szerint pedig nem kielégítő a palagáz-kitermelés terén folyó tevékenységekhez kapcsolódó átláthatóság és nyilvános konzultáció mértéke. Az érintett közösségek számára jobb tájékoztatást kell nyújtani, és a helyi szintet jobban be kell vonni az egyedi projektekkel kapcsolatos döntéshozatalba, ideértve a vonatkozó jogszabályok által előírt hatásvizsgálati folyamatot is. |
| --- | --- |

2.2

Az elmúlt néhány évtizedben megjelent új technikák egyike a masszív hidraulikus rétegrepesztés – „frakkolás” –, amely az Egyesült Államokban gyorsan kiforrott, és tagadhatatlan előnyöket eredményezett azáltal, hogy több lett a gazdaságilag kiaknázható földgázkészlet, és jelentős mértékben csökkentek az árak. A frakkolás ugyanakkor közegészségügyi és környezeti hatásaival összefüggésben aggályokat vet fel, a nyilvánosság szerint pedig nem kielégítő a palagáz-kitermelés terén folyó tevékenységekhez kapcsolódó átláthatóság és nyilvános konzultáció mértéke. Az érintett közösségek számára jobb tájékoztatást kell nyújtani, és a helyi szintet jobban be kell vonni az egyedi projektekkel kapcsolatos döntéshozatalba, ideértve a vonatkozó jogszabályok által előírt hatásvizsgálati folyamatot is.

| 2.3 | Az EGSZB támogatni kívánja az Európai Bizottság üzenetét, tudniillik azt, hogy az ilyen nem szokványos szénhidrogén-források a megfelelő intézményi keretben fejlesztve növekedési tényezővé válhatnak Európában. A megújuló energiaforrások hasznosítása során levont tanulságok azt mutatják, hogy a belátható jövőben továbbra is lesz igény fosszilis tüzelőanyagokon alapuló viszonylag tiszta, megbízható és rugalmas termelésre ahhoz, hogy megelőzzük a villamosenergia-rendszerek egyensúlyának felborulását. Ráadásul az EU keleti szomszédságában gyakori politikai válságok ismételten illusztrálják azt, hogy mennyire fontos az ellátási források diverzifikációja. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB támogatni kívánja az Európai Bizottság üzenetét, tudniillik azt, hogy az ilyen nem szokványos szénhidrogén-források a megfelelő intézményi keretben fejlesztve növekedési tényezővé válhatnak Európában. A megújuló energiaforrások hasznosítása során levont tanulságok azt mutatják, hogy a belátható jövőben továbbra is lesz igény fosszilis tüzelőanyagokon alapuló viszonylag tiszta, megbízható és rugalmas termelésre ahhoz, hogy megelőzzük a villamosenergia-rendszerek egyensúlyának felborulását. Ráadásul az EU keleti szomszédságában gyakori politikai válságok ismételten illusztrálják azt, hogy mennyire fontos az ellátási források diverzifikációja.

3.   Az európai bizottsági dokumentum

| 3.1 | Az európai gazdaságok és polgárok fenntartható, megfizethető, valamint biztonságos és megbízható forrásból származó energiát igényelnek. Többek között a behozataltól való nagyfokú függés és az energiaforrások közötti kismértékű diverzifikáció is hozzájárult az uniós árak növekedéséhez, különösen néhány fő versenytársunk helyzetéhez képest. |
| --- | --- |

3.1

Az európai gazdaságok és polgárok fenntartható, megfizethető, valamint biztonságos és megbízható forrásból származó energiát igényelnek. Többek között a behozataltól való nagyfokú függés és az energiaforrások közötti kismértékű diverzifikáció is hozzájárult az uniós árak növekedéséhez, különösen néhány fő versenytársunk helyzetéhez képest.

| 3.2 | A technológia fejlődésével olyan nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok is hozzáférhetővé váltak, amelyeket korábban túlságosan bonyolult vagy költséges volt kitermelni. Az Egyesült Államokban jelenleg a nem hagyományos gázkészletek kitermelése adja a hazai gáztermelés 60 %-át, ezen belül is a palagáz termelése növekszik a legnagyobb mértékben, aminek eredményeként olcsóbb amerikai szén áll rendelkezésre kivitel céljára, nevezetesen az EU-ba. |
| --- | --- |

3.2

A technológia fejlődésével olyan nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok is hozzáférhetővé váltak, amelyeket korábban túlságosan bonyolult vagy költséges volt kitermelni. Az Egyesült Államokban jelenleg a nem hagyományos gázkészletek kitermelése adja a hazai gáztermelés 60 %-át, ezen belül is a palagáz termelése növekszik a legnagyobb mértékben, aminek eredményeként olcsóbb amerikai szén áll rendelkezésre kivitel céljára, nevezetesen az EU-ba.

| 3.3 | Az EU egyes részein nagy várakozások övezik a palakőzetekből potenciálisan kinyerhető földgáztartalékokat: a palagáz potenciálisan a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó fosszilis tüzelőanyagok helyébe léphet, csökkentheti az Unión kívüli energiaszállítóktól való függést, további munkahelyeket teremthet és a gazdasági növekedés és állami bevételek forrása lehet. Ennek megfelelően néhány tagállam aktív palagáz-kitermelést folytat. |
| --- | --- |

3.3

Az EU egyes részein nagy várakozások övezik a palakőzetekből potenciálisan kinyerhető földgáztartalékokat: a palagáz potenciálisan a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó fosszilis tüzelőanyagok helyébe léphet, csökkentheti az Unión kívüli energiaszállítóktól való függést, további munkahelyeket teremthet és a gazdasági növekedés és állami bevételek forrása lehet. Ennek megfelelően néhány tagállam aktív palagáz-kitermelést folytat.

| 3.4 | Ugyanakkor a masszív hidraulikus rétegrepesztés technológiával, más néven „frakkolással” összefüggő kockázatok közegészségügyi és környezeti hatásaikkal összefüggésben aggályokat vetnek fel. A lakosság jelentős része úgy érzi, hogy nem kielégítő a palagáz-kitermelés terén folyó tevékenységekhez kapcsolódó elővigyázatosság, átláthatóság és nyilvános konzultáció mértéke. Egyes tagállamok a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozóan tilalmat, illetve moratóriumot rendeltek el. |
| --- | --- |

3.4

Ugyanakkor a masszív hidraulikus rétegrepesztés technológiával, más néven „frakkolással” összefüggő kockázatok közegészségügyi és környezeti hatásaikkal összefüggésben aggályokat vetnek fel. A lakosság jelentős része úgy érzi, hogy nem kielégítő a palagáz-kitermelés terén folyó tevékenységekhez kapcsolódó elővigyázatosság, átláthatóság és nyilvános konzultáció mértéke. Egyes tagállamok a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozóan tilalmat, illetve moratóriumot rendeltek el.

| 3.5 | A lakosság aggályaira válaszolva az Európai Bizottság beleegyezett abba, hogy keretet dolgoz ki a nem hagyományos szénhidrogének unióbeli biztonságos és veszélytelen kitermeléséhez a következő célkitűzések elérése érdekében:






  — | biztosítani, hogy biztonságosan és hatékonyan lehessen élni az energiaforrások diverzifikálására és a versenyképesség javítására irányuló lehetőségekkel azokban a tagállamokban, amelyek emellett döntenek; |
| --- | --- | --- |

3.5

A lakosság aggályaira válaszolva az Európai Bizottság beleegyezett abba, hogy keretet dolgoz ki a nem hagyományos szénhidrogének unióbeli biztonságos és veszélytelen kitermeléséhez a következő célkitűzések elérése érdekében:

—

biztosítani, hogy biztonságosan és hatékonyan lehessen élni az energiaforrások diverzifikálására és a versenyképesség javítására irányuló lehetőségekkel azokban a tagállamokban, amelyek emellett döntenek;

| — | átláthatóságot és kiszámíthatóságot biztosítani mind a piaci szereplők, mind a polgárok számára, többek között a feltárási projektekre vonatkozóan; valamint |
| --- | --- |

—

átláthatóságot és kiszámíthatóságot biztosítani mind a piaci szereplők, mind a polgárok számára, többek között a feltárási projektekre vonatkozóan; valamint

| — | a lakosság elvárásainak megfelelően alaposan felmérni az üvegházhatású gázok kibocsátását, valamint a többek között az egészséget érintő éghajlati és környezeti kockázatok kezelését. |
| --- | --- |

—

a lakosság elvárásainak megfelelően alaposan felmérni az üvegházhatású gázok kibocsátását, valamint a többek között az egészséget érintő éghajlati és környezeti kockázatok kezelését.

| 3.6 | A közlemény egy ajánlást kísér, amely a jelenlegi uniós „vívmányokat” kiegészítve a szénhidrogének masszív hidraulikus rétegrepesztés segítségével való feltárására és kitermelésére vonatkozó minimumelveket állapítja meg. Az ajánlás célja, hogy lehetővé tegye ezen erőforrások biztonságos és veszélytelen kitermelésének fejlesztését, valamint ösztönözze az egyenlő versenyfeltételek biztosítását a gazdasági ágazat számára valamennyi olyan uniós tagállamban, amely a fejlesztés mellett dönt. |
| --- | --- |

3.6

A közlemény egy ajánlást kísér, amely a jelenlegi uniós „vívmányokat” kiegészítve a szénhidrogének masszív hidraulikus rétegrepesztés segítségével való feltárására és kitermelésére vonatkozó minimumelveket állapítja meg. Az ajánlás célja, hogy lehetővé tegye ezen erőforrások biztonságos és veszélytelen kitermelésének fejlesztését, valamint ösztönözze az egyenlő versenyfeltételek biztosítását a gazdasági ágazat számára valamennyi olyan uniós tagállamban, amely a fejlesztés mellett dönt.

| 3.7 | A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy Európában a földgáz palakőzetekből való kitermelésében rejlik a legnagyobb lehetőség a többi nem hagyományos fosszilis tüzelőanyaghoz képest: a műszaki szempontból kitermelhető palagázkészletet hozzávetőleg 16 trillió köbméterre (tcm) becsülik, ami jóval több, mint a tömött kőzetekben lévő földgáz (3 tcm) vagy a szénrétegben található metán (2 tcm) esetében. A feltárási projektek fejlődésével gyarapodni fognak a palakőzetekből és más nem hagyományos gáz- és olajforrásokból gazdaságosan kitermelhető erőforrásokra vonatkozó ismereteink. |
| --- | --- |

3.7

A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy Európában a földgáz palakőzetekből való kitermelésében rejlik a legnagyobb lehetőség a többi nem hagyományos fosszilis tüzelőanyaghoz képest: a műszaki szempontból kitermelhető palagázkészletet hozzávetőleg 16 trillió köbméterre (tcm) becsülik, ami jóval több, mint a tömött kőzetekben lévő földgáz (3 tcm) vagy a szénrétegben található metán (2 tcm) esetében. A feltárási projektek fejlődésével gyarapodni fognak a palakőzetekből és más nem hagyományos gáz- és olajforrásokból gazdaságosan kitermelhető erőforrásokra vonatkozó ismereteink.

| 3.8 | Az új technika a behozataltól nagymértékben függő tagállamoknak lehetőséget adna arra, hogy változatosabbá tegyék energiaforrásaikat, és növeljék az ellátás biztonságát. Még a gázárak mérsékelt csökkenése vagy emelkedésének elkerülése – például a nem uniós szállítókkal szemben javított vagy fenntartott tárgyalási pozíció révén – is hasznos lenne a tagállamok számára. A palagázzal kapcsolatos tevékenységekben emellett az a lehetőség is ott rejlik, hogy közvetlen vagy közvetett gazdasági előnyökkel járnak, például a regionális infrastruktúra-fejlesztési beruházások, a közvetlen és közvetett munkahely-teremtési lehetőségek, valamint az adókból, díjakból és jogdíjakból befolyó közbevételek révén. |
| --- | --- |

3.8

Az új technika a behozataltól nagymértékben függő tagállamoknak lehetőséget adna arra, hogy változatosabbá tegyék energiaforrásaikat, és növeljék az ellátás biztonságát. Még a gázárak mérsékelt csökkenése vagy emelkedésének elkerülése – például a nem uniós szállítókkal szemben javított vagy fenntartott tárgyalási pozíció révén – is hasznos lenne a tagállamok számára. A palagázzal kapcsolatos tevékenységekben emellett az a lehetőség is ott rejlik, hogy közvetlen vagy közvetett gazdasági előnyökkel járnak, például a regionális infrastruktúra-fejlesztési beruházások, a közvetlen és közvetett munkahely-teremtési lehetőségek, valamint az adókból, díjakból és jogdíjakból befolyó közbevételek révén.

| 3.9 | A szakértők egyetértenek abban, hogy a palagáz-kitermelésnek általában nagyobb a környezeti lábnyoma, mint a hagyományos gázkitermelésnek, ugyanis intenzívebb kúttalpkezelési technológiát igényel, főleg szárazföldön kerül rá sor és sokkal nagyobb területre terjed ki. Ezenkívül mivel a palagázkutak termelékenysége általában alacsonyabb, mint a hagyományos kutaké, több kutat kell fúrni. Ezeknek a kockázatoknak és hatásoknak határokon átnyúló következményei lehetnek, például a víz- és a légszennyezés tekintetében. |
| --- | --- |

3.9

A szakértők egyetértenek abban, hogy a palagáz-kitermelésnek általában nagyobb a környezeti lábnyoma, mint a hagyományos gázkitermelésnek, ugyanis intenzívebb kúttalpkezelési technológiát igényel, főleg szárazföldön kerül rá sor és sokkal nagyobb területre terjed ki. Ezenkívül mivel a palagázkutak termelékenysége általában alacsonyabb, mint a hagyományos kutaké, több kutat kell fúrni. Ezeknek a kockázatoknak és hatásoknak határokon átnyúló következményei lehetnek, például a víz- és a légszennyezés tekintetében.

| 3.10 | A környezeti kockázatok, amelyek egészségügyi kockázatokkal is járnak, különböző mértékű aggályokat ébresztettek a lakosság körében, esetenként nyílt tiltakozást kiváltva a palagáz-kitermelési projektek ellen. Különösen a gazdasági szereplők és az illetékes hatóságok vagy a nyilvánosság rendelkezésére álló információk egyenlőtlenségét tekintik problémának, különösen ami a repesztő folyadékok összetételét, valamint a frakkolás leendő helyszínének geológiai jellemzőit illeti. |
| --- | --- |

3.10

A környezeti kockázatok, amelyek egészségügyi kockázatokkal is járnak, különböző mértékű aggályokat ébresztettek a lakosság körében, esetenként nyílt tiltakozást kiváltva a palagáz-kitermelési projektek ellen. Különösen a gazdasági szereplők és az illetékes hatóságok vagy a nyilvánosság rendelkezésére álló információk egyenlőtlenségét tekintik problémának, különösen ami a repesztő folyadékok összetételét, valamint a frakkolás leendő helyszínének geológiai jellemzőit illeti.

| 3.11 | Az említett ajánlás felkéri a tagállamokat arra, hogy a szénhidrogének masszív hidraulikus rétegrepesztéssel való kitermelésére vonatkozó jogszabályaik alkalmazásakor vagy kiigazításakor:






  — | végezzenek stratégiai környezeti vizsgálatot, mielőtt várhatóan masszív hidraulikus rétegrepesztés alkalmazásával járó szénhidrogén-feltárásra és/vagy -kitermelésre szóló engedélyt adnak ki; |
| --- | --- | --- |

3.11

Az említett ajánlás felkéri a tagállamokat arra, hogy a szénhidrogének masszív hidraulikus rétegrepesztéssel való kitermelésére vonatkozó jogszabályaik alkalmazásakor vagy kiigazításakor:

—

végezzenek stratégiai környezeti vizsgálatot, mielőtt várhatóan masszív hidraulikus rétegrepesztés alkalmazásával járó szénhidrogén-feltárásra és/vagy -kitermelésre szóló engedélyt adnak ki;

| — | mind az altalajra, mind a földfelszínre vonatkozóan végezzék el az adott helyszín kockázatainak jellemzését és értékelését; |
| --- | --- |

—

mind az altalajra, mind a földfelszínre vonatkozóan végezzék el az adott helyszín kockázatainak jellemzését és értékelését;

| — | készítsenek alapjelentést a kiindulási állapotról (pl. a víz, a levegő állapotáról, a földrengés-veszélyeztetettségről), annak érdekében, hogy legyen egy viszonyítási alap a későbbi nyomon követéshez vagy baleset esetén; |
| --- | --- |

—

készítsenek alapjelentést a kiindulási állapotról (pl. a víz, a levegő állapotáról, a földrengés-veszélyeztetettségről), annak érdekében, hogy legyen egy viszonyítási alap a későbbi nyomon követéshez vagy baleset esetén;

| — | tájékoztassák a nyilvánosságot az egyes kutaknál hidraulikus rétegrepesztéshez használt folyadék összetételéről, valamint a szennyvíz összetételéről, a kiindulási adatokról és a nyomon követés eredményeiről; |
| --- | --- |

—

tájékoztassák a nyilvánosságot az egyes kutaknál hidraulikus rétegrepesztéshez használt folyadék összetételéről, valamint a szennyvíz összetételéről, a kiindulási adatokról és a nyomon követés eredményeiről;

| — | megfelelően szigeteljék a kutat a környező földtani képződményektől különösen a felszín alatti vizek szennyeződésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

—

megfelelően szigeteljék a kutat a környező földtani képződményektől különösen a felszín alatti vizek szennyeződésének elkerülése érdekében;

| — | a lefúvatást (gázok kiengedése a légkörbe) a legkivételesebb üzembiztonsági esetekre korlátozzák, korlátozzák minimális mértékűre a fáklyázást (a gázok ellenőrzött körülmények között történő elégetését) és a gázt fogják be későbbi felhasználás céljából (pl. a helyszínen vagy csővezetéken elvezetve). |
| --- | --- |

—

a lefúvatást (gázok kiengedése a légkörbe) a legkivételesebb üzembiztonsági esetekre korlátozzák, korlátozzák minimális mértékűre a fáklyázást (a gázok ellenőrzött körülmények között történő elégetését) és a gázt fogják be későbbi felhasználás céljából (pl. a helyszínen vagy csővezetéken elvezetve).

| 3.12 | Ajánlott továbbá, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a vállalatok adott esetben az elérhető legjobb technológiákat (BAT), valamint a bevált ágazati gyakorlatokat alkalmazzák a feltárási és kitermelési projektekkel járó hatások és kockázatok megelőzésére, kezelésére és csökkentésére. Emellett az Európai Bizottság jelenleg felülvizsgálja a bányászati hulladékról szóló irányelv szerinti, az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékra vonatkozó, meglévő referenciadokumentumot (BREF). Az EGSZB szerint ezt nemsokára közzéteszik. |
| --- | --- |

3.12

Ajánlott továbbá, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a vállalatok adott esetben az elérhető legjobb technológiákat (BAT), valamint a bevált ágazati gyakorlatokat alkalmazzák a feltárási és kitermelési projektekkel járó hatások és kockázatok megelőzésére, kezelésére és csökkentésére. Emellett az Európai Bizottság jelenleg felülvizsgálja a bányászati hulladékról szóló irányelv szerinti, az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékra vonatkozó, meglévő referenciadokumentumot (BREF). Az EGSZB szerint ezt nemsokára közzéteszik.

| 3.13 | A nyilvánosság bevonásának megkönnyítése érdekében az Európai Bizottság létre fogja hozni a nem hagyományos szénhidrogén-kitermeléssel foglalkozó európai tudományos és technológiai hálózatot, amely az ágazat, a kutatás és a felsőoktatás szakembereit, valamint a civil társadalom szereplőit tömöríti majd. A „Horizont 2020” keretprogram 2014–2015. évi munkaprogramjában is szerepelnek a palagáz feltárásával és kitermelésével járó környezeti hatás és kockázatok megértését, megelőzését és enyhítését célzó további kutatások. |
| --- | --- |

3.13

A nyilvánosság bevonásának megkönnyítése érdekében az Európai Bizottság létre fogja hozni a nem hagyományos szénhidrogén-kitermeléssel foglalkozó európai tudományos és technológiai hálózatot, amely az ágazat, a kutatás és a felsőoktatás szakembereit, valamint a civil társadalom szereplőit tömöríti majd. A „Horizont 2020” keretprogram 2014–2015. évi munkaprogramjában is szerepelnek a palagáz feltárásával és kitermelésével járó környezeti hatás és kockázatok megértését, megelőzését és enyhítését célzó további kutatások.

| 3.14 | Az EU-tagállamoknak 6 hónapon belül meg kell valósítaniuk az ajánlásban foglalt elveket, és 2015-től kezdve évente tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket hoztak. Az Európai Bizottság a végrehajtást egy az egyes tagállamokban kialakuló helyzetet összehasonlító, nyilvánosan hozzáférhető eredménytábla segítségével fogja nyomon követni, és 18 hónapon belül áttekinti a politika eredményességét. |
| --- | --- |

3.14

Az EU-tagállamoknak 6 hónapon belül meg kell valósítaniuk az ajánlásban foglalt elveket, és 2015-től kezdve évente tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket hoztak. Az Európai Bizottság a végrehajtást egy az egyes tagállamokban kialakuló helyzetet összehasonlító, nyilvánosan hozzáférhető eredménytábla segítségével fogja nyomon követni, és 18 hónapon belül áttekinti a politika eredményességét.

4.   Az EGSZB megjegyzései

| 4.1 | Az EGSZB értékeli, hogy az Európai Bizottság kiegyensúlyozottan közelíti meg a nem szokványos szénhidrogének kérdését. A témáról folytatott vitának nyíltnak kell lennie, és tényeken és eredményeken kell alapulnia. Mindazonáltal szubjektív tényezőket, például a közvélemény kockázatmegítélését is figyelembe kell venni. A közlemény átfogó, informatív és jól strukturált, továbbá hangsúlyt helyez a környezet- és egészségvédelem, valamint az általános közvélemény általi elfogadottság kapcsán megoldandó legfontosabb kérdésekre. Kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a nem szokványos szénhidrogének uniós energiaszerkezeten belüli lehetséges szerepét illetően. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB értékeli, hogy az Európai Bizottság kiegyensúlyozottan közelíti meg a nem szokványos szénhidrogének kérdését. A témáról folytatott vitának nyíltnak kell lennie, és tényeken és eredményeken kell alapulnia. Mindazonáltal szubjektív tényezőket, például a közvélemény kockázatmegítélését is figyelembe kell venni. A közlemény átfogó, informatív és jól strukturált, továbbá hangsúlyt helyez a környezet- és egészségvédelem, valamint az általános közvélemény általi elfogadottság kapcsán megoldandó legfontosabb kérdésekre. Kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a nem szokványos szénhidrogének uniós energiaszerkezeten belüli lehetséges szerepét illetően.

| 4.2 | Mivel nem minden EU-tagállam van megáldva ezzel az elsődleges energiahordozóval, a szubszidiaritás elvének mindenképpen meg kell felelni. Az uniós „vívmányok” megfelelő eszközöket biztosítanak ahhoz, hogy megoldást találjanak a frakkolás esetleges határokon átnyúló hatásainak kezelésére. Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi uniós jogszabályok megfelelők, és lefedik a frakkolással kapcsolatos szempontok többségét; egyelőre nincsen szükség külön „palagáz-irányelv” elfogadására. A hatályos jogi kötelezettségek alapos betartásával biztonságosan ki lehet fejleszteni ezt az új kitermelési technológiát. |
| --- | --- |

4.2

Mivel nem minden EU-tagállam van megáldva ezzel az elsődleges energiahordozóval, a szubszidiaritás elvének mindenképpen meg kell felelni. Az uniós „vívmányok” megfelelő eszközöket biztosítanak ahhoz, hogy megoldást találjanak a frakkolás esetleges határokon átnyúló hatásainak kezelésére. Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi uniós jogszabályok megfelelők, és lefedik a frakkolással kapcsolatos szempontok többségét; egyelőre nincsen szükség külön „palagáz-irányelv” elfogadására. A hatályos jogi kötelezettségek alapos betartásával biztonságosan ki lehet fejleszteni ezt az új kitermelési technológiát.

| 4.3 | Az EU-ban viszonylagos hiány tapasztalható nyersanyagforrásokból; minden elérhető forrást a lehető leghatékonyabb módon ki kell használni, számolva az egészségi és környezeti kockázatokkal. Másrészről egyetlen emberi tevékenység sem tökéletesen kockázatmentes, és az ésszerű kockázatkezelésnek minden emberi törekvésnek, így a nem szokványos szénhidrogén-feltárásnak és -kitermelésnek is szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

4.3

Az EU-ban viszonylagos hiány tapasztalható nyersanyagforrásokból; minden elérhető forrást a lehető leghatékonyabb módon ki kell használni, számolva az egészségi és környezeti kockázatokkal. Másrészről egyetlen emberi tevékenység sem tökéletesen kockázatmentes, és az ésszerű kockázatkezelésnek minden emberi törekvésnek, így a nem szokványos szénhidrogén-feltárásnak és -kitermelésnek is szerves részét kell képeznie.

| 4.4 | Az új technológia lakosság általi elfogadottságának biztosítása érdekében minden, feltárást vagy kitermelést célzó projektben kiemelt jelentőséggel bír a magas szintű átláthatóság. Az átláthatóságot a kezdetektől fogva érvényesíteni kell, hiszen ahhoz, hogy reálisan felmérhessük a forráskészleteket és a kitermelésükből származó gazdasági előnyöket, feltáró fúrást kell végezni olyan területeken, ahol jele van az esetleges palagáz-jelenlétnek. A feltárással kapcsolatban alapos hatásvizsgálatot kell készíteni. Az ellátás biztonsága és fenntarthatósága az EU energiapolitikájának alapja. Mivel azonban a szél- és napenergia-források által a rendszerben okozott egyensúlytalanságot egyelőre nem lehet kiigazítani más célok – például a dekarbonizáció vagy a hatékonyságnövelés – feláldozása nélkül, a nem hagyományos gáz hasznosítása kivitelezhető megoldásnak tűnik az energetikai átállás zökkenőmentessé tételére. |
| --- | --- |

4.4

Az új technológia lakosság általi elfogadottságának biztosítása érdekében minden, feltárást vagy kitermelést célzó projektben kiemelt jelentőséggel bír a magas szintű átláthatóság. Az átláthatóságot a kezdetektől fogva érvényesíteni kell, hiszen ahhoz, hogy reálisan felmérhessük a forráskészleteket és a kitermelésükből származó gazdasági előnyöket, feltáró fúrást kell végezni olyan területeken, ahol jele van az esetleges palagáz-jelenlétnek. A feltárással kapcsolatban alapos hatásvizsgálatot kell készíteni. Az ellátás biztonsága és fenntarthatósága az EU energiapolitikájának alapja. Mivel azonban a szél- és napenergia-források által a rendszerben okozott egyensúlytalanságot egyelőre nem lehet kiigazítani más célok – például a dekarbonizáció vagy a hatékonyságnövelés – feláldozása nélkül, a nem hagyományos gáz hasznosítása kivitelezhető megoldásnak tűnik az energetikai átállás zökkenőmentessé tételére.

| 4.5 | Szem előtt kell tartani a geopolitikai megfontolásokat is, különösen a közelmúltbeli ukrajnai történésekre tekintettel, amelyekre a közlemény és az ajánlás közzététele után került sor. Ezek hatással lehetnek az energiaellátás biztonságára az EU közeli szomszédságában állandósuló feszültségek vagy egy Oroszországgal indítandó kereskedelmi háború esetén. Ugyanakkor a világ más részein végbemenő eseményekhez és az EU pozíciójának a főbb kereskedelmi blokkok közötti fokozatos romlásához is közük van. |
| --- | --- |

4.5

Szem előtt kell tartani a geopolitikai megfontolásokat is, különösen a közelmúltbeli ukrajnai történésekre tekintettel, amelyekre a közlemény és az ajánlás közzététele után került sor. Ezek hatással lehetnek az energiaellátás biztonságára az EU közeli szomszédságában állandósuló feszültségek vagy egy Oroszországgal indítandó kereskedelmi háború esetén. Ugyanakkor a világ más részein végbemenő eseményekhez és az EU pozíciójának a főbb kereskedelmi blokkok közötti fokozatos romlásához is közük van.

| 4.6 | Az EGSZB elismeri, hogy a nem szokványos szénhidrogén kitermelésének technológiája fejlődött a közelmúlt során. A legfontosabb környezetvédelmi és biztonsági aggályokat sikeresen és hitelesen megoldották, a létfontosságú környezetvédelmi területeken pedig csökkentették a kockázatokat. Különösen a vízszennyezés veszélyét azonban szorosan figyelemmel kell kísérni, és kiemelt figyelmet kell szentelni a súlyosan vízhiányos területeknek is. Az EGSZB azt tanácsolja, hogy az európai bizottsági dokumentumokat az első adandó alkalommal vizsgálják felül, hogy azokba beépítsék az alábbi javaslatokat. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB elismeri, hogy a nem szokványos szénhidrogén kitermelésének technológiája fejlődött a közelmúlt során. A legfontosabb környezetvédelmi és biztonsági aggályokat sikeresen és hitelesen megoldották, a létfontosságú környezetvédelmi területeken pedig csökkentették a kockázatokat. Különösen a vízszennyezés veszélyét azonban szorosan figyelemmel kell kísérni, és kiemelt figyelmet kell szentelni a súlyosan vízhiányos területeknek is. Az EGSZB azt tanácsolja, hogy az európai bizottsági dokumentumokat az első adandó alkalommal vizsgálják felül, hogy azokba beépítsék az alábbi javaslatokat.

| 4.7 | A kitermelési projektek elemzése során teljes körűen mérjék fel a helyi közösségek számára jelentkező előnyöket (infrastruktúra, munkahelyek, adók és jogdíjak stb.). Nagyon fontos – és bevált gyakorlat –, hogy a jogdíjakból és jövedéki adókból származó bevételeket átlátható és kiszámítható módon, lehetőleg egy nyilvánosan ellenőrizhető képlet alapján osszák meg a helyi költségvetésekkel, hogy kompenzálják a közösségeket a kitermelés bármiféle negatív következményéért és csökkentsék ellenállásukat az ilyen projektekkel szemben. Az EGSZB javasolja, hogy ezt az álláspontot építsék bele az Európai Bizottság ajánlásába. |
| --- | --- |

4.7

A kitermelési projektek elemzése során teljes körűen mérjék fel a helyi közösségek számára jelentkező előnyöket (infrastruktúra, munkahelyek, adók és jogdíjak stb.). Nagyon fontos – és bevált gyakorlat –, hogy a jogdíjakból és jövedéki adókból származó bevételeket átlátható és kiszámítható módon, lehetőleg egy nyilvánosan ellenőrizhető képlet alapján osszák meg a helyi költségvetésekkel, hogy kompenzálják a közösségeket a kitermelés bármiféle negatív következményéért és csökkentsék ellenállásukat az ilyen projektekkel szemben. Az EGSZB javasolja, hogy ezt az álláspontot építsék bele az Európai Bizottság ajánlásába.

| 4.8 | Az éghajlatvédelmi előnyöket is teljes mértékben fel kell sorolni: az égési folyamatokból származó kibocsátások a szénfelhasználásból eredőeknek nagyjából a felét tennék ki. E kérdéskör vizsgálatakor el kell ismerni a kút és az égő között végbemenő gázszivárgás-hatást, ami a világ egyes részein meglehetősen magas, azonban alig beszélnek róla. A szekértők nem hivatalosan elismerik, hogy a gázszivárgás a rosszul karban tartott gázmezőkön eléri a 12–13 %-ot, míg jó üzemeltetési normákkal 3 % alatt tartható. |
| --- | --- |

4.8

Az éghajlatvédelmi előnyöket is teljes mértékben fel kell sorolni: az égési folyamatokból származó kibocsátások a szénfelhasználásból eredőeknek nagyjából a felét tennék ki. E kérdéskör vizsgálatakor el kell ismerni a kút és az égő között végbemenő gázszivárgás-hatást, ami a világ egyes részein meglehetősen magas, azonban alig beszélnek róla. A szekértők nem hivatalosan elismerik, hogy a gázszivárgás a rosszul karban tartott gázmezőkön eléri a 12–13 %-ot, míg jó üzemeltetési normákkal 3 % alatt tartható.

| 4.9 | A geológiai és szeizmikus kockázatokat alaposan fel kell mérni egyes medencékben, de a közleménynek meg kellene említenie, hogy a rétegrepesztés a szokványos kitermelésnél sokkal mélyebb kutakban, a palagáz esetében jóval a víztározó réteg alatt történik. Az ismereteket mindazonáltal tovább kell bővíteni az új technológiához kapcsolódó műveletek puszta méretéből származó közép- és hosszú távú kockázatok kapcsán. |
| --- | --- |

4.9

A geológiai és szeizmikus kockázatokat alaposan fel kell mérni egyes medencékben, de a közleménynek meg kellene említenie, hogy a rétegrepesztés a szokványos kitermelésnél sokkal mélyebb kutakban, a palagáz esetében jóval a víztározó réteg alatt történik. Az ismereteket mindazonáltal tovább kell bővíteni az új technológiához kapcsolódó műveletek puszta méretéből származó közép- és hosszú távú kockázatok kapcsán.

| 4.10 | Az Európai Bizottság megemlíthetné, hogy a kutankénti vízfelhasználás meglehetősen alacsony, és a felhasznált víznek jó része újrafelhasználás vagy megfelelő feldolgozás céljával visszakerül a felszínre. A használt vegyszerek az EU-ban a REACH-rendelet hatálya alá tartoznak, a gázszivárgást és a hulladékgáz fáklyázását pedig megfelelően kell kezelni. Ezen túlmenően az egyéb gázmezők teljesítménysűrűségéhez viszonyított földfelhasználás mértéke sokkal alacsonyabb, mint a fotovoltaikus/szélenergián vagy biomasszán alapuló létesítményeké. Ezt a jelenséget a megújuló energiaforrások támogatói jelenleg komolyan alulbecsülik, pedig gyakran jut szerephez az elsődleges energiahordozók életképességével kapcsolatos döntéshozatal során. |
| --- | --- |

4.10

Az Európai Bizottság megemlíthetné, hogy a kutankénti vízfelhasználás meglehetősen alacsony, és a felhasznált víznek jó része újrafelhasználás vagy megfelelő feldolgozás céljával visszakerül a felszínre. A használt vegyszerek az EU-ban a REACH-rendelet hatálya alá tartoznak, a gázszivárgást és a hulladékgáz fáklyázását pedig megfelelően kell kezelni. Ezen túlmenően az egyéb gázmezők teljesítménysűrűségéhez viszonyított földfelhasználás mértéke sokkal alacsonyabb, mint a fotovoltaikus/szélenergián vagy biomasszán alapuló létesítményeké. Ezt a jelenséget a megújuló energiaforrások támogatói jelenleg komolyan alulbecsülik, pedig gyakran jut szerephez az elsődleges energiahordozók életképességével kapcsolatos döntéshozatal során.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/39

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra

COM(2014) 15 final

2014/C 424/06

| Előadó: | Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |

Előadó:

Ulla SIRKEINEN

2013. május 8-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra

COM(2014) 15 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. május 22-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 198 szavazattal 23 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB megállapítja, hogy






  — | az Európai Bizottság közleményének célja az, hogy kiszámíthatóbbá tegye az éghajlat- és energiapolitikát; |
| --- | --- | --- |

1.1

Az EGSZB megállapítja, hogy

—

az Európai Bizottság közleményének célja az, hogy kiszámíthatóbbá tegye az éghajlat- és energiapolitikát;

| — | a közlemény tudomásul veszi, hogy az EU 2020-ra vonatkozó szakpolitikáinak elfogadása óta hatalmas változások mentek végbe és komoly tapasztalatok gyűltek össze; illetve |
| --- | --- |

—

a közlemény tudomásul veszi, hogy az EU 2020-ra vonatkozó szakpolitikáinak elfogadása óta hatalmas változások mentek végbe és komoly tapasztalatok gyűltek össze; illetve

| — | hogy az IPCC közelmúltbeli megfigyeléseire tekintettel még időszerűbbé válik az EU 2020 utáni időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikájának elkészítése. |
| --- | --- |

—

hogy az IPCC közelmúltbeli megfigyeléseire tekintettel még időszerűbbé válik az EU 2020 utáni időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikájának elkészítése.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja






  — | az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében 2030-ra javasolt 40 %-os csökkentési cél meghatározását, mivel ez megfelel a 2050-re kitűzött 80–95 %-os csökkentési célnak, miközben továbbra is ambiciózus; |
| --- | --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja

—

az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében 2030-ra javasolt 40 %-os csökkentési cél meghatározását, mivel ez megfelel a 2050-re kitűzött 80–95 %-os csökkentési célnak, miközben továbbra is ambiciózus;

| — | a javaslatot, hogy egy közös célt tűzzenek ki a megújuló energia arányának legalább 27 %-ra történő növelésére, aminek kapcsán az EGSZB az európai bizottsági javaslattal ellentétben külön nemzeti célok kitűzését tartja szükségesnek; |
| --- | --- |

—

a javaslatot, hogy egy közös célt tűzzenek ki a megújuló energia arányának legalább 27 %-ra történő növelésére, aminek kapcsán az EGSZB az európai bizottsági javaslattal ellentétben külön nemzeti célok kitűzését tartja szükségesnek;

| — | az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy új javaslatokat terjesszen elő az energiahatékonyság témájában azt követően, hogy az év folyamán értékeli a jelenlegi intézkedéseket; illetve |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy új javaslatokat terjesszen elő az energiahatékonyság témájában azt követően, hogy az év folyamán értékeli a jelenlegi intézkedéseket; illetve

| — | a több szakaszból álló irányítási módszerre vonatkozó javaslatot. |
| --- | --- |

—

a több szakaszból álló irányítási módszerre vonatkozó javaslatot.

| 1.3 | Az EGSZB javasolja:






  — | a leginkább költséghatékony végrehajtási intézkedések használatát a káros következmények megszüntetése és a legkiszolgáltatottabb energiafogyasztók védelme érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB javasolja:

—

a leginkább költséghatékony végrehajtási intézkedések használatát a káros következmények megszüntetése és a legkiszolgáltatottabb energiafogyasztók védelme érdekében;

| — | ágazati energiahatékonysági célok megfontolását (például az építőiparban) annak érdekében, hogy költséghatékony módon kerüljön kihasználásra az ebben a kiemelkedően ígéretes módszerben az energiapolitikai célok elérése terén rejlő hatalmas lehetőség; |
| --- | --- |

—

ágazati energiahatékonysági célok megfontolását (például az építőiparban) annak érdekében, hogy költséghatékony módon kerüljön kihasználásra az ebben a kiemelkedően ígéretes módszerben az energiapolitikai célok elérése terén rejlő hatalmas lehetőség;

| — | módszerek kidolgozását a javasolt nemzeti tervek összeállítására és végrehajtására a civil társadalom valódi bevonása mellett, és a szomszédos országokkal történő konzultáció kötelezővé tételét a kiterjedt következményekkel bíró nemzeti szintű döntések meghozatala előtt; |
| --- | --- |

—

módszerek kidolgozását a javasolt nemzeti tervek összeállítására és végrehajtására a civil társadalom valódi bevonása mellett, és a szomszédos országokkal történő konzultáció kötelezővé tételét a kiterjedt következményekkel bíró nemzeti szintű döntések meghozatala előtt;

| — | meghatározó lépés megtételét egy valódi európai energiaközösség felé a nemzeti tervek összehangolása révén, különösen az EU energiaellátásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

meghatározó lépés megtételét egy valódi európai energiaközösség felé a nemzeti tervek összehangolása révén, különösen az EU energiaellátásának biztosítása érdekében;

| — | határozott intézkedések meghozatalát az EU megbízhatatlan forrásokból származó energiától való igen erőteljes függőségének csökkentése érdekében, többek között a megújuló energiák felhasználásának kiépítésére irányuló kötelező nemzeti célok kitűzése révén; |
| --- | --- |

—

határozott intézkedések meghozatalát az EU megbízhatatlan forrásokból származó energiától való igen erőteljes függőségének csökkentése érdekében, többek között a megújuló energiák felhasználásának kiépítésére irányuló kötelező nemzeti célok kitűzése révén;

| — | megerősített támogatást azoknak az államoknak, amelyek szövetségre léptek az európai szomszédsági politika keretében, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

—

megerősített támogatást azoknak az államoknak, amelyek szövetségre léptek az európai szomszédsági politika keretében, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtése érdekében;

| — | több információ biztosítását azokról a tervekről, amelyek a fellépés fokozását célozzák a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban (különösen a közlekedési szektorban, valamint a mezőgazdaság és a földhasználat terén); |
| --- | --- |

—

több információ biztosítását azokról a tervekről, amelyek a fellépés fokozását célozzák a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban (különösen a közlekedési szektorban, valamint a mezőgazdaság és a földhasználat terén);

| — | jobb tájékoztatást a zöld munkahelyek teremtése terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

—

jobb tájékoztatást a zöld munkahelyek teremtése terén elért eredményekről;

| — | megfelelő intézkedések garantálását a kibocsátásáthelyezés elkerülése érdekében az energiaigényes iparágakban; |
| --- | --- |

—

megfelelő intézkedések garantálását a kibocsátásáthelyezés elkerülése érdekében az energiaigényes iparágakban;

| — | drasztikus lépések megtételét a kihívásokra valós megoldásokat nyújtó innováció és kutatás terén, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz szükséges berendezések gyártásának támogatására irányuló intézkedésekkel egyetemben, egyúttal azt is biztosítva, hogy az iparág általi végrehajtást hatékonyabb képzés támogassa; |
| --- | --- |

—

drasztikus lépések megtételét a kihívásokra valós megoldásokat nyújtó innováció és kutatás terén, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz szükséges berendezések gyártásának támogatására irányuló intézkedésekkel egyetemben, egyúttal azt is biztosítva, hogy az iparág általi végrehajtást hatékonyabb képzés támogassa;

| — | kiemelt prioritás biztosítását a nemzetközi éghajlat-politikai fejleményeknek, és ezzel párhuzamosan nagyobb figyelmet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak. Ide tartozik az is, hogy a WTO-tárgyalások, illetve a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hasonló kereskedelmi megállapodások keretében képviselik a szigorúbb európai éghajlat- és energiapolitika miatt nemzetközi szinten versenykényszernek kitett európai iparágak jogos érdekeit. |
| --- | --- |

—

kiemelt prioritás biztosítását a nemzetközi éghajlat-politikai fejleményeknek, és ezzel párhuzamosan nagyobb figyelmet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak. Ide tartozik az is, hogy a WTO-tárgyalások, illetve a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hasonló kereskedelmi megállapodások keretében képviselik a szigorúbb európai éghajlat- és energiapolitika miatt nemzetközi szinten versenykényszernek kitett európai iparágak jogos érdekeit.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Sok minden változott azóta, hogy a 2008. márciusi Európai Tanács határozott a 2020-ra elérendő 20-20-20-as éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekről. Először is beköszöntött a háború óta legsúlyosabb gazdasági válság, amelyből Európa csak nemrégiben kezdett kilábalni, és a fellendülés jelei továbbra is gyengék. Másodszor, más fontos szereplők nem követték az EU-t az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére vonatkozó célok és intézkedések meghatározásában. Harmadszor, az egyesült államokbeli palagáz-forradalom módosította az energetikai színteret, legalábbis az USA gázágazat által érintett szektoraiban, és ezzel megváltoztatta a verseny egyensúlyi helyzetét. Negyedszer, a kiskereskedelmi energiaárak az elmúlt néhány év során gyorsan emelkedtek az EU nagy részében, ami veszélyt jelent az ipari versenyképesség és a kiszolgáltatott fogyasztók számára. Ötödször, a közelmúltbeli ukrajnai fejlemények drámai mértékben rámutattak annak jelentőségére is, hogy az EU csökkentse az orosz fosszilis energiaforrásoktól való függését. Hatodszor, a megújuló energiák terén egy forradalminak mondható technológiai fejlődés is lezajlott, amelynek köszönhetően az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés egyre költséghatékonyabb. Ezzel összefüggésben az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság szélesebb körben terjessze elemzését, mely szerint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés költsége nem különbözik jelentős mértékben az áttérés nélkül is felmerülő költségektől, amelyek az elöregedő energiarendszer szükséges megújításából, a fosszilis tüzelőanyagok árának emelkedéséből, valamint a jelenlegi éghajlat-változási és energiapolitika fenntartásából adódnak. Mindazonáltal a költségek a várakozások szerint a 2030-ig tartó időszakban körülbelül a GDP 14 %-ára fognak emelkedni, szemben a 2010-es, 12,8 %-os aránnyal. Jelentős változás lesz azonban a kiadások terén, hogy a tüzelőanyagok helyett az innovatív, magas hozzáadott értékkel rendelkező berendezések kapnak hangsúlyt, amelyek ösztönzik az innovatív termékekbe és szolgáltatásokba való beruházásokat, elősegítik a munkahelyteremtést és a növekedést, valamint javítják az Unió kereskedelmi mérlegét. Hetedszer, néhány tagállamban érdekes kezdeményezések indultak, melyek keretében a civil társadalom közvetlen bevonásával megújuló energiaforrásokra építve, decentralizált módon termelik az energiát. Ezek a kezdeményezések nyilvánvalóvá tették, hogy a polgároknak, a helyi önkormányzatoknak és a régióknak az energiatermelésbe való aktív és közvetlen bevonásával új regionális értékteremtési lehetőségek tárhatók fel, ami egyértelműen növeli az új éghajlat- és energiapolitika társadalmi elfogadottságát. Nyolcadszor pedig, egyre nyilvánvalóbb, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos technológiai vezető szerepben jelentős gazdasági potenciál rejlik a jövőre nézve, és hogy a regionális fejlesztést össze lehet kötni az energiapolitikával. |
| --- | --- |

2.1

Sok minden változott azóta, hogy a 2008. márciusi Európai Tanács határozott a 2020-ra elérendő 20-20-20-as éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekről. Először is beköszöntött a háború óta legsúlyosabb gazdasági válság, amelyből Európa csak nemrégiben kezdett kilábalni, és a fellendülés jelei továbbra is gyengék. Másodszor, más fontos szereplők nem követték az EU-t az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére vonatkozó célok és intézkedések meghatározásában. Harmadszor, az egyesült államokbeli palagáz-forradalom módosította az energetikai színteret, legalábbis az USA gázágazat által érintett szektoraiban, és ezzel megváltoztatta a verseny egyensúlyi helyzetét. Negyedszer, a kiskereskedelmi energiaárak az elmúlt néhány év során gyorsan emelkedtek az EU nagy részében, ami veszélyt jelent az ipari versenyképesség és a kiszolgáltatott fogyasztók számára. Ötödször, a közelmúltbeli ukrajnai fejlemények drámai mértékben rámutattak annak jelentőségére is, hogy az EU csökkentse az orosz fosszilis energiaforrásoktól való függését. Hatodszor, a megújuló energiák terén egy forradalminak mondható technológiai fejlődés is lezajlott, amelynek köszönhetően az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés egyre költséghatékonyabb. Ezzel összefüggésben az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság szélesebb körben terjessze elemzését, mely szerint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés költsége nem különbözik jelentős mértékben az áttérés nélkül is felmerülő költségektől, amelyek az elöregedő energiarendszer szükséges megújításából, a fosszilis tüzelőanyagok árának emelkedéséből, valamint a jelenlegi éghajlat-változási és energiapolitika fenntartásából adódnak. Mindazonáltal a költségek a várakozások szerint a 2030-ig tartó időszakban körülbelül a GDP 14 %-ára fognak emelkedni, szemben a 2010-es, 12,8 %-os aránnyal. Jelentős változás lesz azonban a kiadások terén, hogy a tüzelőanyagok helyett az innovatív, magas hozzáadott értékkel rendelkező berendezések kapnak hangsúlyt, amelyek ösztönzik az innovatív termékekbe és szolgáltatásokba való beruházásokat, elősegítik a munkahelyteremtést és a növekedést, valamint javítják az Unió kereskedelmi mérlegét. Hetedszer, néhány tagállamban érdekes kezdeményezések indultak, melyek keretében a civil társadalom közvetlen bevonásával megújuló energiaforrásokra építve, decentralizált módon termelik az energiát. Ezek a kezdeményezések nyilvánvalóvá tették, hogy a polgároknak, a helyi önkormányzatoknak és a régióknak az energiatermelésbe való aktív és közvetlen bevonásával új regionális értékteremtési lehetőségek tárhatók fel, ami egyértelműen növeli az új éghajlat- és energiapolitika társadalmi elfogadottságát. Nyolcadszor pedig, egyre nyilvánvalóbb, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos technológiai vezető szerepben jelentős gazdasági potenciál rejlik a jövőre nézve, és hogy a regionális fejlesztést össze lehet kötni az energiapolitikával.

| 2.2 | A 2020-ra kitűzött célok terén jelentős előrelépések történtek. 2012-ben az 1990-es szinthez képest 18 %-kal csökkent az üvegházhatású gázok kibocsátása, és az eddig meghozott intézkedések alapján a csökkenés várhatóan tovább folytatódik, hogy 2020-ra elérje a 24 %-ot, 2030-ra pedig a 32 %-ot. A megújuló energiaforrások aránya a végső energiafelhasználásban 13 % volt 2012-ben. Az Európai Bizottság jelenleg arra számít, hogy ez az arány 2020-ig 21 %-ra, 2030-ig pedig 24 %-ra növekszik. Az EU gazdaságának energiaintenzitása 1995 és 2011 között 24 %-kal csökkent, ám úgy tűnik, hogy az energiahatékonyság terén kitűzött 20 %-os indikatív energiafejlesztési célt nem sikerül elérni. Ezek az adatok részben az elhúzódó gazdasági visszaesésnek, a kibocsátásáthelyezésnek és a jobb energiahatékonyságnak tudhatók be. |
| --- | --- |

2.2

A 2020-ra kitűzött célok terén jelentős előrelépések történtek. 2012-ben az 1990-es szinthez képest 18 %-kal csökkent az üvegházhatású gázok kibocsátása, és az eddig meghozott intézkedések alapján a csökkenés várhatóan tovább folytatódik, hogy 2020-ra elérje a 24 %-ot, 2030-ra pedig a 32 %-ot. A megújuló energiaforrások aránya a végső energiafelhasználásban 13 % volt 2012-ben. Az Európai Bizottság jelenleg arra számít, hogy ez az arány 2020-ig 21 %-ra, 2030-ig pedig 24 %-ra növekszik. Az EU gazdaságának energiaintenzitása 1995 és 2011 között 24 %-kal csökkent, ám úgy tűnik, hogy az energiahatékonyság terén kitűzött 20 %-os indikatív energiafejlesztési célt nem sikerül elérni. Ezek az adatok részben az elhúzódó gazdasági visszaesésnek, a kibocsátásáthelyezésnek és a jobb energiahatékonyságnak tudhatók be.

| 2.3 | Az előttünk álló kihívások azonban továbbra is jelentősek, és sürgős fellépést követelnek meg. Az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) a közelmúltban közzétette ötödik értékelő jelentését, amely szerint az üvegházhatású gázok kibocsátása világszinten az érvényben lévő csökkentési politikák ellenére eddig soha nem látott szintre emelkedett. Az IPCC szerint csupán alapvető intézményi és technológiai váltás és jelentős beruházások révén válhat egyáltalán esélyessé, hogy a globális felmelegedés ne haladja meg a 2 Celsius-fokos határt. |
| --- | --- |

2.3

Az előttünk álló kihívások azonban továbbra is jelentősek, és sürgős fellépést követelnek meg. Az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) a közelmúltban közzétette ötödik értékelő jelentését, amely szerint az üvegházhatású gázok kibocsátása világszinten az érvényben lévő csökkentési politikák ellenére eddig soha nem látott szintre emelkedett. Az IPCC szerint csupán alapvető intézményi és technológiai váltás és jelentős beruházások révén válhat egyáltalán esélyessé, hogy a globális felmelegedés ne haladja meg a 2 Celsius-fokos határt.

| 2.4 | 2008-ban az Európai Tanács 2050-re 80–95 %-os üvegházhatásúgáz-csökkentési célt határozott meg, összhangban azzal a nemzetközi kötelezettségvállalással, hogy a globális felmelegedés ne haladja meg a 2 Celsius-fokot. Az Európai Bizottság ennek megfelelő, 2050-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai menetrendeket tett közzé. |
| --- | --- |

2.4

2008-ban az Európai Tanács 2050-re 80–95 %-os üvegházhatásúgáz-csökkentési célt határozott meg, összhangban azzal a nemzetközi kötelezettségvállalással, hogy a globális felmelegedés ne haladja meg a 2 Celsius-fokot. Az Európai Bizottság ennek megfelelő, 2050-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai menetrendeket tett közzé.

| 2.5 | Az EGSZB aktívan támogatja és szorosan nyomon követi az EU éghajlat- és energiapolitikájával kapcsolatos határozatokat és a politikák végrehajtását. Számos vélemény született ehhez kapcsolódó témákban felkérésre vagy az EGSZB saját kezdeményezése alapján, például a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokról (1), az Európai Energiaközösségről (2), az energiaárakról (3) és az energiaszegénységről (4), illetve legutóbb az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot szolgáló piaci alapú eszközökről (5). |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB aktívan támogatja és szorosan nyomon követi az EU éghajlat- és energiapolitikájával kapcsolatos határozatokat és a politikák végrehajtását. Számos vélemény született ehhez kapcsolódó témákban felkérésre vagy az EGSZB saját kezdeményezése alapján, például a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokról (1), az Európai Energiaközösségről (2), az energiaárakról (3) és az energiaszegénységről (4), illetve legutóbb az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot szolgáló piaci alapú eszközökről (5).

| 2.6 | Ez a vélemény alapoz a korábbi véleményekre, és kiegészíti azokat. A többi EGSZB-véleményhez hasonlatosan kompromisszumot jelent különböző, eltérő nézőpontok között. Tárgya kizárólag az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című közlemény (6). A csomag többi részéről – a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformjáról (7), az energiaárakról szóló közleményről (8), a palagázzal kapcsolatos ajánlásokról (9) és az ipar „reneszánszáért” kiadott közleményről (10) – az EGSZB külön véleményeket bocsát ki. |
| --- | --- |

2.6

Ez a vélemény alapoz a korábbi véleményekre, és kiegészíti azokat. A többi EGSZB-véleményhez hasonlatosan kompromisszumot jelent különböző, eltérő nézőpontok között. Tárgya kizárólag az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című közlemény (6). A csomag többi részéről – a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformjáról (7), az energiaárakról szóló közleményről (8), a palagázzal kapcsolatos ajánlásokról (9) és az ipar „reneszánszáért” kiadott közleményről (10) – az EGSZB külön véleményeket bocsát ki.

3.   Az Európai Bizottság keretjavaslata

| 3.1 | A 2050-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai menetrendek, egy nyilvános konzultációról szóló zöld könyv és egy hatásvizsgálat alapján az Európai Bizottság a 2.8. pontban említett, 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló közleményhez kapcsolódva javaslatcsomagot tett közzé. |
| --- | --- |

3.1

A 2050-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai menetrendek, egy nyilvános konzultációról szóló zöld könyv és egy hatásvizsgálat alapján az Európai Bizottság a 2.8. pontban említett, 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló közleményhez kapcsolódva javaslatcsomagot tett közzé.

| 3.2 | Az Európai Bizottság az üvegházhatású gázok kibocsátása terén az 1990-es szint 40 %-ának megfelelő csökkentési célt javasol. A kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatoknak 43 %-os csökkentést kellene elérniük a 2005-ös szinthez képest, a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli szektoroknak pedig 30 %-osat. A legnagyobb megengedett kibocsátásokra vonatkozó plafon éves szorzóját a jelenlegi 1,74 %-ról 2,2 %-ra kell növelni 2020 után. A kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok célját a tagállamok között jórészt a jelenleg alkalmazott módszer szerint kell megosztani. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Bizottság az üvegházhatású gázok kibocsátása terén az 1990-es szint 40 %-ának megfelelő csökkentési célt javasol. A kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatoknak 43 %-os csökkentést kellene elérniük a 2005-ös szinthez képest, a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli szektoroknak pedig 30 %-osat. A legnagyobb megengedett kibocsátásokra vonatkozó plafon éves szorzóját a jelenlegi 1,74 %-ról 2,2 %-ra kell növelni 2020 után. A kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok célját a tagállamok között jórészt a jelenleg alkalmazott módszer szerint kell megosztani.

| 3.3 | Az Európai Bizottság az EU végső energiafelhasználásán belül legalább 27 %-os megújulóenergia-arányt javasol célként, ami az EU szintjén kötelező lenne, azonban nem kerülne felosztásra a tagállamok között, következésképpen nem világos, hogy kit lehet felelőssé tenni a célérték be nem tartása esetén. A villamosenergia-ágazatban a megújuló energia aránya 2030-ig a jelenlegi 21 %-os szintről 45 %-ra nőne. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság az EU végső energiafelhasználásán belül legalább 27 %-os megújulóenergia-arányt javasol célként, ami az EU szintjén kötelező lenne, azonban nem kerülne felosztásra a tagállamok között, következésképpen nem világos, hogy kit lehet felelőssé tenni a célérték be nem tartása esetén. A villamosenergia-ágazatban a megújuló energia aránya 2030-ig a jelenlegi 21 %-os szintről 45 %-ra nőne.

| 3.4 | Az energiahatékonyság kapcsán semmiféle javaslat nem kerül előterjesztésre. Az energiahatékonysági irányelv végrehajtásának értékelésére 2014 közepén kerül sor, és ennek alapján fontolnak majd meg további ajánlásokat. |
| --- | --- |

3.4

Az energiahatékonyság kapcsán semmiféle javaslat nem kerül előterjesztésre. Az energiahatékonysági irányelv végrehajtásának értékelésére 2014 közepén kerül sor, és ennek alapján fontolnak majd meg további ajánlásokat.

| 3.5 | Az Európai Bizottság javasolja a kibocsátáskereskedelmi rendszer megreformálását
   (11) egy piaci stabilitási tartalék létrehozásával, és erről már elő is terjesztett egy rendelettervezetet. |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság javasolja a kibocsátáskereskedelmi rendszer megreformálását
   (11) egy piaci stabilitási tartalék létrehozásával, és erről már elő is terjesztett egy rendelettervezetet.

| 3.6 | Érinti az integrált piacokon való verseny témáját és az energiaellátás biztonságának előmozdítását is. Az energiaárakról az Európai Bizottság külön közleményt (12) tett közzé. |
| --- | --- |

3.6

Érinti az integrált piacokon való verseny témáját és az energiaellátás biztonságának előmozdítását is. Az energiaárakról az Európai Bizottság külön közleményt (12) tett közzé.

| 3.7 | Újfajta irányítási rendszert is javasol a nemzeti terveken alapulva. |
| --- | --- |

3.7

Újfajta irányítási rendszert is javasol a nemzeti terveken alapulva.

| 3.8 | Ezenkívül a mutatók szélesebb körének használatát ajánlja az eredmények jobb felmérése érdekében. |
| --- | --- |

3.8

Ezenkívül a mutatók szélesebb körének használatát ajánlja az eredmények jobb felmérése érdekében.

| 3.9 | Érint továbbá főbb kiegészítő politikákat is, mint amilyen a mezőgazdaság és földhasználat, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, valamint az innováció és pénzügyek területe. |
| --- | --- |

3.9

Érint továbbá főbb kiegészítő politikákat is, mint amilyen a mezőgazdaság és földhasználat, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, valamint az innováció és pénzügyek területe.

| 3.10 | Végezetül az Európai Bizottság röviden áttekinti a az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos nemzetközi összefüggéseket. |
| --- | --- |

3.10

Végezetül az Európai Bizottság röviden áttekinti a az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos nemzetközi összefüggéseket.

4.   Az EGSZB megjegyzései a 2030-ig szóló keret kapcsán

| 4.1 | Az EGSZB üdvözli a közleményt, mivel az arra törekszik, hogy továbbra is kiszámíthatóan alakítsa az éghajlat- és energiapolitika céljait. A stabil és kiszámítható szabályozási keret, illetve különösen annak megfelelő végrehajtása a fejlemények megfelelő irányba fordításához szükséges hosszú távú döntések és nagyarányú beruházások előfeltétele. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB üdvözli a közleményt, mivel az arra törekszik, hogy továbbra is kiszámíthatóan alakítsa az éghajlat- és energiapolitika céljait. A stabil és kiszámítható szabályozási keret, illetve különösen annak megfelelő végrehajtása a fejlemények megfelelő irányba fordításához szükséges hosszú távú döntések és nagyarányú beruházások előfeltétele.

| 4.2 | A kiszámíthatóságnak fontos része az az üzenet, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2020-ig érvényes keretének középponti elemei alapjaiban változatlanul fennmaradnak. |
| --- | --- |

4.2

A kiszámíthatóságnak fontos része az az üzenet, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2020-ig érvényes keretének középponti elemei alapjaiban változatlanul fennmaradnak.

| 4.3 | A közlemény azonban szintén figyelembe veszi a 2020-ra vonatkozó politika elfogadása óta végbement jelentős változásokat. A kiszámíthatóság igénye mellett a változó nemzetközi környezet által jelentett kihívások, a gazdasági fellendülés és a jobb versenyképesség szükségessége, valamint az emelkedő energiaárak elkerülhetetlenné teszik az aktuális politikák kiigazítását. |
| --- | --- |

4.3

A közlemény azonban szintén figyelembe veszi a 2020-ra vonatkozó politika elfogadása óta végbement jelentős változásokat. A kiszámíthatóság igénye mellett a változó nemzetközi környezet által jelentett kihívások, a gazdasági fellendülés és a jobb versenyképesség szükségessége, valamint az emelkedő energiaárak elkerülhetetlenné teszik az aktuális politikák kiigazítását.

| 4.4 | A globális felmelegedés hatalmas és hosszú távú veszélyt jelent bolygónk, a jövőbeli nemzedékek, de összességében a gazdaság számára is. Költségei már ma is igen magasak. Az EU-ban kifejtett erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy 2050-re megvalósuljon a 80–95 %-os csökkenési cél az üvegházhatású gázok kibocsátása terén. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy 2030-ra 40 %-os célt tűzzenek ki, még ha ez ambiciózusnak tűnik is. A közleménnyel együtt kiadott hatásvizsgálat szerint 35 %-os csökkenés elegendő lenne ahhoz, hogy a 2050-re kitűzött cél tartható legyen. |
| --- | --- |

4.4

A globális felmelegedés hatalmas és hosszú távú veszélyt jelent bolygónk, a jövőbeli nemzedékek, de összességében a gazdaság számára is. Költségei már ma is igen magasak. Az EU-ban kifejtett erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy 2050-re megvalósuljon a 80–95 %-os csökkenési cél az üvegházhatású gázok kibocsátása terén. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy 2030-ra 40 %-os célt tűzzenek ki, még ha ez ambiciózusnak tűnik is. A közleménnyel együtt kiadott hatásvizsgálat szerint 35 %-os csökkenés elegendő lenne ahhoz, hogy a 2050-re kitűzött cél tartható legyen.

| 4.5 | Amikor 2008-ban kitűzték a 2020-ra elérendő célt, amelynek értelmében az 1990. évi kiindulási értékhez képest 20 %-kal kell csökkenteni a kibocsátást, a kibocsátási értékek már 10 %-kal a viszonyítási évben mért érték alatt voltak. Jelenleg úgy tűnik, hogy 2020-ig 24 %-os csökkenés érhető el, ami 14 %-os csökkenést jelent 11 év alatt. Egy évtized alatt további 16 %-os csökkenést kellene elérni, ami – tekintettel a technológiai fejlődésre, a megújuló energiák költségének csökkenésére és a fosszilis energiaforrások költségének emelkedésére – valószínűleg nagyobb nehézségek nélkül teljesíthető. 1990 óta azonban az erőfeszítéseket nagyban megkönnyítette a gazdasági visszaesés, a korábbi kommunista gazdaságok nagymértékű struktúraváltása és a kiotói mechanizmusok használata. |
| --- | --- |

4.5

Amikor 2008-ban kitűzték a 2020-ra elérendő célt, amelynek értelmében az 1990. évi kiindulási értékhez képest 20 %-kal kell csökkenteni a kibocsátást, a kibocsátási értékek már 10 %-kal a viszonyítási évben mért érték alatt voltak. Jelenleg úgy tűnik, hogy 2020-ig 24 %-os csökkenés érhető el, ami 14 %-os csökkenést jelent 11 év alatt. Egy évtized alatt további 16 %-os csökkenést kellene elérni, ami – tekintettel a technológiai fejlődésre, a megújuló energiák költségének csökkenésére és a fosszilis energiaforrások költségének emelkedésére – valószínűleg nagyobb nehézségek nélkül teljesíthető. 1990 óta azonban az erőfeszítéseket nagyban megkönnyítette a gazdasági visszaesés, a korábbi kommunista gazdaságok nagymértékű struktúraváltása és a kiotói mechanizmusok használata.

| 4.6 | Ahhoz azonban, hogy ezt a célt úgy érjük el, hogy közben ne fejtsünk ki káros hatásokat a fenntarthatóság más – gazdasági és társadalmi – területeire, létfontosságú, hogy garantáljuk a legköltséghatékonyabb végrehajtási intézkedéseket. Ezért az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem állapít meg többé irányértékeket az üvegházhatásúgáz-csökkentés egyik legdrágább változata: a bioüzemanyag-ágazat tekintetében, ahogy azt az EGSZB már 2008-ban ajánlotta (13). Ennek kapcsán alaposan elemezni kell és széles körben meg kell vitatni azokat a rugalmassági mechanizmusokat, amelyek 2020 utáni kizárását az Európai Bizottság most javasolja; az elemzés során számításba kell venni a megfigyelt problémákat és a globális költséghatékonysági előnyöket, valamint a nemzetközi éghajlat-változási együttműködés fejleményeit. |
| --- | --- |

4.6

Ahhoz azonban, hogy ezt a célt úgy érjük el, hogy közben ne fejtsünk ki káros hatásokat a fenntarthatóság más – gazdasági és társadalmi – területeire, létfontosságú, hogy garantáljuk a legköltséghatékonyabb végrehajtási intézkedéseket. Ezért az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem állapít meg többé irányértékeket az üvegházhatásúgáz-csökkentés egyik legdrágább változata: a bioüzemanyag-ágazat tekintetében, ahogy azt az EGSZB már 2008-ban ajánlotta (13). Ennek kapcsán alaposan elemezni kell és széles körben meg kell vitatni azokat a rugalmassági mechanizmusokat, amelyek 2020 utáni kizárását az Európai Bizottság most javasolja; az elemzés során számításba kell venni a megfigyelt problémákat és a globális költséghatékonysági előnyöket, valamint a nemzetközi éghajlat-változási együttműködés fejleményeit.

| 4.7 | A politikák a gazdaság különböző ágazatait eltérőképpen érintik majd. Emiatt az intézkedéseket körültekintően kell kialakítani és irányítani a káros következmények megszüntetése és a legkiszolgáltatottabb energiafogyasztók védelme érdekében. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállásnak méltányosnak kell lennie. Középponti szerep jut a képzésnek, a színvonalas munkahelyeknek és a munkavállalói részvételnek, de adott esetben a kompenzációs intézkedéseknek is. |
| --- | --- |

4.7

A politikák a gazdaság különböző ágazatait eltérőképpen érintik majd. Emiatt az intézkedéseket körültekintően kell kialakítani és irányítani a káros következmények megszüntetése és a legkiszolgáltatottabb energiafogyasztók védelme érdekében. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállásnak méltányosnak kell lennie. Középponti szerep jut a képzésnek, a színvonalas munkahelyeknek és a munkavállalói részvételnek, de adott esetben a kompenzációs intézkedéseknek is.

| 4.8 | Az EGSZB szintén támogatja az Európai Bizottság által a megújuló energiák arányára vonatkozóan javasolt közös, legalább 27 %-os célt. Miközben az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 40 %-os cél – a COP 20/COP 21 keretében hamarosan induló tárgyalások tekintetében is – fontos éghajlat-politikai jelzésnek tekinthető, a megújuló energiák fejlesztése inkább egy a jelenleg túlságosan nagy importfüggőség csökkentését szolgáló energiapolitikai célt képvisel Azt a tényt, hogy nincsen minden egyes tagállam számára kötelező erejű egyéni cél, az EGSZB bírálóan szemléli. Teljességgel érthetetlen, hogyan szeretné az Európai Bizottság nemzeti célkitűzések nélkül elérni ezt a célértéket és felügyelni betartását, valamint adott esetben szankcionálni a vétségeket is. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB szintén támogatja az Európai Bizottság által a megújuló energiák arányára vonatkozóan javasolt közös, legalább 27 %-os célt. Miközben az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 40 %-os cél – a COP 20/COP 21 keretében hamarosan induló tárgyalások tekintetében is – fontos éghajlat-politikai jelzésnek tekinthető, a megújuló energiák fejlesztése inkább egy a jelenleg túlságosan nagy importfüggőség csökkentését szolgáló energiapolitikai célt képvisel Azt a tényt, hogy nincsen minden egyes tagállam számára kötelező erejű egyéni cél, az EGSZB bírálóan szemléli. Teljességgel érthetetlen, hogyan szeretné az Európai Bizottság nemzeti célkitűzések nélkül elérni ezt a célértéket és felügyelni betartását, valamint adott esetben szankcionálni a vétségeket is.

| 4.9 | A jobb energiahatékonyság a legígéretesebb módja az összes energiapolitikai – környezetvédelmi, gazdasági és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos – cél költséghatékony elérésének. A lehetőség óriási, azonban drasztikus lépésekre van szükség. Az EGSZB arra számít, hogy az Európai Bizottság az év folyamán az általa készített elemzés alapján hatásos politikai intézkedéseket ismertet majd, tekintettel az ezen a területen megoldandó kérdések széles körére. Figyelembe kell venni a jelenlegi és a csupán a közelmúltban elfogadott jogszabályi keret tapasztalatait. Fontolóra kellene venni ágazati célok kitűzését, különösen az építőipari és a közlekedési szektorban rejlő hatalmas lehetőség kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

4.9

A jobb energiahatékonyság a legígéretesebb módja az összes energiapolitikai – környezetvédelmi, gazdasági és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos – cél költséghatékony elérésének. A lehetőség óriási, azonban drasztikus lépésekre van szükség. Az EGSZB arra számít, hogy az Európai Bizottság az év folyamán az általa készített elemzés alapján hatásos politikai intézkedéseket ismertet majd, tekintettel az ezen a területen megoldandó kérdések széles körére. Figyelembe kell venni a jelenlegi és a csupán a közelmúltban elfogadott jogszabályi keret tapasztalatait. Fontolóra kellene venni ágazati célok kitűzését, különösen az építőipari és a közlekedési szektorban rejlő hatalmas lehetőség kihasználása érdekében.

| 4.10 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által javasolt új irányítási módszert, amelynek része a nemzeti tervek kidolgozását célzó többlépcsős folyamat. Az ilyen tervek kialakítása jó lehetőséget jelenthet arra, hogy az érdekcsoportokon kívül a szélesebb értelemben vett civil társadalmat is bevonják az energiapolitika kérdéseibe, és biztosítsák elkötelezettségét annak végrehajtása iránt. A javaslat legfontosabb eleme a szomszédos országokkal történő konzultáció előírása, amit kötelezővé kellene tenni minden olyan nemzeti szintű döntés meghozatala előtt, amely kiterjedt következményekkel járhat másokra is. Ez döntő lépés lehet egy valódi Európai Energiaközösség megvalósulása felé is. A különböző nemzeti erőforrások és megközelítések, és ezáltal eltérő energiaszerkezetek vegyítése költséghatékony regionális rendszereket és piacokat eredményezhet, ami hozzájárul a kiegyensúlyozáshoz, a kielégítő termeléshez és az ellátásbiztonsághoz. Az EGSZB ezért felkéri a tagállamokat, hogy fogadják el ezt a hatékony irányítási eljárást, és az Európai Bizottsággal és a civil társadalommal közösen határozzák meg annak végrehajtási módját. Ennek az új irányítási módszernek átláthatónak kell lennie, be kell vonnia a civil társadalmat és eközben minimálisra kell csökkentenie a tagállamokat sújtó adminisztratív többletterheket. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által javasolt új irányítási módszert, amelynek része a nemzeti tervek kidolgozását célzó többlépcsős folyamat. Az ilyen tervek kialakítása jó lehetőséget jelenthet arra, hogy az érdekcsoportokon kívül a szélesebb értelemben vett civil társadalmat is bevonják az energiapolitika kérdéseibe, és biztosítsák elkötelezettségét annak végrehajtása iránt. A javaslat legfontosabb eleme a szomszédos országokkal történő konzultáció előírása, amit kötelezővé kellene tenni minden olyan nemzeti szintű döntés meghozatala előtt, amely kiterjedt következményekkel járhat másokra is. Ez döntő lépés lehet egy valódi Európai Energiaközösség megvalósulása felé is. A különböző nemzeti erőforrások és megközelítések, és ezáltal eltérő energiaszerkezetek vegyítése költséghatékony regionális rendszereket és piacokat eredményezhet, ami hozzájárul a kiegyensúlyozáshoz, a kielégítő termeléshez és az ellátásbiztonsághoz. Az EGSZB ezért felkéri a tagállamokat, hogy fogadják el ezt a hatékony irányítási eljárást, és az Európai Bizottsággal és a civil társadalommal közösen határozzák meg annak végrehajtási módját. Ennek az új irányítási módszernek átláthatónak kell lennie, be kell vonnia a civil társadalmat és eközben minimálisra kell csökkentenie a tagállamokat sújtó adminisztratív többletterheket.

| 4.11 | Amikor a tagállamok gyakorolják a saját energiaszerkezetük összetételéről való döntési jogukat, középponti célkitűzésnek tekintik a fenntarthatóságot és a diverzifikációt. A megújuló források használatának fokozása mindkét cél miatt továbbra is szükséges marad, és azokat más, alacsony kibocsátású források használata egészíti ki. Az uniós politikák nem korlátozhatják azokat a tagállamokat, amelyek atomenergiát kívánnak használni vagy ki kívánják aknázni saját energiaforrásaikat, köztük a nem hagyományos gázkészleteiket. |
| --- | --- |

4.11

Amikor a tagállamok gyakorolják a saját energiaszerkezetük összetételéről való döntési jogukat, középponti célkitűzésnek tekintik a fenntarthatóságot és a diverzifikációt. A megújuló források használatának fokozása mindkét cél miatt továbbra is szükséges marad, és azokat más, alacsony kibocsátású források használata egészíti ki. Az uniós politikák nem korlátozhatják azokat a tagállamokat, amelyek atomenergiát kívánnak használni vagy ki kívánják aknázni saját energiaforrásaikat, köztük a nem hagyományos gázkészleteiket.

| 4.12 | Meg kell erősíteni az azoknak az államoknak nyújtott támogatást, amelyek szövetségre léptek az európai szomszédsági politika keretében az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtése érdekében, meg kell könnyíteni számukra a megfelelő technológiákhoz való hozzáférést és támogatni kell az e tagállamokban található és e területre specializálódott kutatóközpontokat. |
| --- | --- |

4.12

Meg kell erősíteni az azoknak az államoknak nyújtott támogatást, amelyek szövetségre léptek az európai szomszédsági politika keretében az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtése érdekében, meg kell könnyíteni számukra a megfelelő technológiákhoz való hozzáférést és támogatni kell az e tagállamokban található és e területre specializálódott kutatóközpontokat.

| 4.13 | Az EU nem megbízható forrásból származó fosszilis energiától való igen erőteljes függésével kapcsolatos probléma a közelmúltban előtérbe került, és sürgős figyelmet követel. Határozott lépéseket kell tenni az energiaellátás diverzifikációja érdekében, a 4.10. pontban leírtak szerint, és ennek során különösen a tartósan rendelkezésre álló, lehetőség szerint kibocsátásmentes energiaforrások mellett kell síkraszállni. Ezenkívül valódi belső energiapiac és közös energiaügyi külpolitika kialakítására is törekedni kell az ellátási források diverzifikálása céljával. |
| --- | --- |

4.13

Az EU nem megbízható forrásból származó fosszilis energiától való igen erőteljes függésével kapcsolatos probléma a közelmúltban előtérbe került, és sürgős figyelmet követel. Határozott lépéseket kell tenni az energiaellátás diverzifikációja érdekében, a 4.10. pontban leírtak szerint, és ennek során különösen a tartósan rendelkezésre álló, lehetőség szerint kibocsátásmentes energiaforrások mellett kell síkraszállni. Ezenkívül valódi belső energiapiac és közös energiaügyi külpolitika kialakítására is törekedni kell az ellátási források diverzifikálása céljával.

| 4.14 | Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy mutatók szélesebb körét használják az eredmények pontosabb felmérése érdekében. A valódi belső energiapiac megvalósulása előtt álló legnagyobb akadályt továbbra is az elégtelen határokon átnyúló átviteli kapacitás jelenti. Az ezzel kapcsolatos eredmények nyomon követésének megfelelő módja az, ha figyelemmel kísérjük a régiók és országok közötti árkülönbségeket. |
| --- | --- |

4.14

Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy mutatók szélesebb körét használják az eredmények pontosabb felmérése érdekében. A valódi belső energiapiac megvalósulása előtt álló legnagyobb akadályt továbbra is az elégtelen határokon átnyúló átviteli kapacitás jelenti. Az ezzel kapcsolatos eredmények nyomon követésének megfelelő módja az, ha figyelemmel kísérjük a régiók és országok közötti árkülönbségeket.

| 4.15 | Ebben az irányban az Európai Bizottság egyik fontos szerepe az, hogy egyenlő feltételeket teremtsen azáltal, hogy kivezeti a káros támogatásokat és ellenőrzi az állami támogatási rendszereket (14). Ugyanez érvényes a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belül biztosított támogatási intézkedésekre, amelyek célja, hogy kompenzálják a kibocsátásáthelyezés veszélyének kitett iparágakat éghajlatváltozással kapcsolatos közvetett költségeikért, például a magasabb villamosenergia-árakért. Ennek a kompenzációnak EU-szintű rendszernek kellene lennie a tagállamok közötti versenytorzulás elkerülése érdekében. Az EGSZB a kibocsátáskereskedelmi rendszer megreformálására vonatkozó javaslatról külön véleményt tesz közzé (15). Az Európai Bizottságnak nemzetközi szinten is szót kell emelnie az egyenlő versenyfeltételek mellett, ami azt jelenti, hogy ezt a kérdést meg kell vitatni a WTO-tárgyalások során, illetve a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló megállapodásban is. |
| --- | --- |

4.15

Ebben az irányban az Európai Bizottság egyik fontos szerepe az, hogy egyenlő feltételeket teremtsen azáltal, hogy kivezeti a káros támogatásokat és ellenőrzi az állami támogatási rendszereket (14). Ugyanez érvényes a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belül biztosított támogatási intézkedésekre, amelyek célja, hogy kompenzálják a kibocsátásáthelyezés veszélyének kitett iparágakat éghajlatváltozással kapcsolatos közvetett költségeikért, például a magasabb villamosenergia-árakért. Ennek a kompenzációnak EU-szintű rendszernek kellene lennie a tagállamok közötti versenytorzulás elkerülése érdekében. Az EGSZB a kibocsátáskereskedelmi rendszer megreformálására vonatkozó javaslatról külön véleményt tesz közzé (15). Az Európai Bizottságnak nemzetközi szinten is szót kell emelnie az egyenlő versenyfeltételek mellett, ami azt jelenti, hogy ezt a kérdést meg kell vitatni a WTO-tárgyalások során, illetve a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló megállapodásban is.

| 4.16 | A nemzeti energiatervek egyik fontos eleme a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó politika. Különös jelentősége van a közlekedési és a fűtési szektornak. Mivel a bioüzemanyag-politikáról az EGSZB már több ízben véleményt nyilvánított, most ezekre a dokumentumaira hívja fel a figyelmet (16). |
| --- | --- |

4.16

A nemzeti energiatervek egyik fontos eleme a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó politika. Különös jelentősége van a közlekedési és a fűtési szektornak. Mivel a bioüzemanyag-politikáról az EGSZB már több ízben véleményt nyilvánított, most ezekre a dokumentumaira hívja fel a figyelmet (16).

| 4.17 | A mezőgazdaság és a földhasználat kiveszi a részét az éghajlatváltozás hatásainak csökkentéséből, az ezzel kapcsolatos politikák azonban további elemzést és megfontolást igényelnek. A mezőgazdaságból és az erdőgazdaságból származó fenntartható biomasszának szerep jut az energiaforrások diverzifikációjában. Ha a földhasználatra vonatkozó változtatásokat felvennék a kibocsátáskereskedelmi rendszer alá nem tartozó célok közé, akkor az erdők szénelnyelő hatásának nettó növekedését teljes mértékben be kellene számítani. |
| --- | --- |

4.17

A mezőgazdaság és a földhasználat kiveszi a részét az éghajlatváltozás hatásainak csökkentéséből, az ezzel kapcsolatos politikák azonban további elemzést és megfontolást igényelnek. A mezőgazdaságból és az erdőgazdaságból származó fenntartható biomasszának szerep jut az energiaforrások diverzifikációjában. Ha a földhasználatra vonatkozó változtatásokat felvennék a kibocsátáskereskedelmi rendszer alá nem tartozó célok közé, akkor az erdők szénelnyelő hatásának nettó növekedését teljes mértékben be kellene számítani.

| 4.18 | A közleményből hiányzik még az új zöld munkahelyek teremtése terén elért eredményekre vonatkozó információ is, ami pedig a 20-20-20-as döntéseknek fontos célja volt. Különféle tanulmányok mindeddig semleges, vagy csupán kismértékű pozitív hatást mutattak ki a foglalkoztatásra, a foglalkoztatási struktúrák azonban szélsőséges mértékben meg fognak változni. |
| --- | --- |

4.18

A közleményből hiányzik még az új zöld munkahelyek teremtése terén elért eredményekre vonatkozó információ is, ami pedig a 20-20-20-as döntéseknek fontos célja volt. Különféle tanulmányok mindeddig semleges, vagy csupán kismértékű pozitív hatást mutattak ki a foglalkoztatásra, a foglalkoztatási struktúrák azonban szélsőséges mértékben meg fognak változni.

| 4.19 | A létező tevékenységek nagyarányú „kizöldítésére” valószínűleg sor került az EU-ban, amint azt például a termelő iparágak sokkal jobb energiahatékonysága is bizonyítja. Az energiaigényes iparágak mindeddig képesek voltak hatékonyságfokozással válaszolni az éghajlatváltozás állította kihívásra, azonban a lehetőségek nagyrészt kimerültek, ezért a jövőben még komolyabban kell venni a kibocsátásáthelyezés veszélyét. |
| --- | --- |

4.19

A létező tevékenységek nagyarányú „kizöldítésére” valószínűleg sor került az EU-ban, amint azt például a termelő iparágak sokkal jobb energiahatékonysága is bizonyítja. Az energiaigényes iparágak mindeddig képesek voltak hatékonyságfokozással válaszolni az éghajlatváltozás állította kihívásra, azonban a lehetőségek nagyrészt kimerültek, ezért a jövőben még komolyabban kell venni a kibocsátásáthelyezés veszélyét.

| 4.20 | Az energiaigényes iparágak számos ágazata Európában annak lehetősége nélkül versenyez nyílt globális piacokon, hogy egyoldalúan többletköltségeket számítson fel áraiban, ezért aztán kibocsátásáthelyezés veszélyének van kitéve. Sok esetben ezek az iparágak világszinten a legmagasabb energia- és szén-dioxid-hatékonyságúak. Ilyen körülmények között a kibocsátásáthelyezés akár a világszintű kibocsátások növekedéséhez is vezethet. Az uniós politikáknak ezért nem szabad magasabb – közvetlen vagy közvetett – energiaköltségeket eredményezniük az ilyen ágazatok számára, vagy pedig egyértelmű rendelkezéseket kell tartalmazniuk a költségnövekmények ellensúlyozására. A kibocsátásáthelyezés megelőzését célzó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a kibocsátási egységek teljesen szabad elosztását technológiailag megvalósítható célszámok alapján mindaddig, amíg az új technológiák bizonyítottan gazdaságilag stabil módon nem képesek jelentős kibocsátáscsökkentést elérni. |
| --- | --- |

4.20

Az energiaigényes iparágak számos ágazata Európában annak lehetősége nélkül versenyez nyílt globális piacokon, hogy egyoldalúan többletköltségeket számítson fel áraiban, ezért aztán kibocsátásáthelyezés veszélyének van kitéve. Sok esetben ezek az iparágak világszinten a legmagasabb energia- és szén-dioxid-hatékonyságúak. Ilyen körülmények között a kibocsátásáthelyezés akár a világszintű kibocsátások növekedéséhez is vezethet. Az uniós politikáknak ezért nem szabad magasabb – közvetlen vagy közvetett – energiaköltségeket eredményezniük az ilyen ágazatok számára, vagy pedig egyértelmű rendelkezéseket kell tartalmazniuk a költségnövekmények ellensúlyozására. A kibocsátásáthelyezés megelőzését célzó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a kibocsátási egységek teljesen szabad elosztását technológiailag megvalósítható célszámok alapján mindaddig, amíg az új technológiák bizonyítottan gazdaságilag stabil módon nem képesek jelentős kibocsátáscsökkentést elérni.

| 4.21 | A végső valódi megoldás az éghajlat- és energiapolitikai kihívásokra az innováció. Az EU-nak, a tagállamoknak, valamint más pénzügyi szereplőknek határozottan lépniük kell, hogy kihasználják az ebben rejlő lehetőséget azáltal, hogy mind az új technológiák elterjesztését, mind pedig a kockázatosabb, forradalmi innovációs kísérleteket támogatják. Számos szektorban nem lehet elérni a hosszú távú célokat valódi technológiai ugrás nélkül. Az ilyen innovációkhoz versenyképes iparra van szükség, és azáltal, hogy ehhez a kihíváshoz alkalmazkodik, az ágazat versenyképes maradhat, és új területeket is meghódít. Ezt elsősorban a magas színvonalú képzés teszi lehetővé. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság számára gyártott berendezésekre specializálódott ipar az európai gazdaság motorjává válhat, erősítve annak versenyképességét és növelve e berendezések hozzáférhetőségét. Ennek érdekében integrálni kell a kutatásra és a támogatásra irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

4.21

A végső valódi megoldás az éghajlat- és energiapolitikai kihívásokra az innováció. Az EU-nak, a tagállamoknak, valamint más pénzügyi szereplőknek határozottan lépniük kell, hogy kihasználják az ebben rejlő lehetőséget azáltal, hogy mind az új technológiák elterjesztését, mind pedig a kockázatosabb, forradalmi innovációs kísérleteket támogatják. Számos szektorban nem lehet elérni a hosszú távú célokat valódi technológiai ugrás nélkül. Az ilyen innovációkhoz versenyképes iparra van szükség, és azáltal, hogy ehhez a kihíváshoz alkalmazkodik, az ágazat versenyképes maradhat, és új területeket is meghódít. Ezt elsősorban a magas színvonalú képzés teszi lehetővé. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság számára gyártott berendezésekre specializálódott ipar az európai gazdaság motorjává válhat, erősítve annak versenyképességét és növelve e berendezések hozzáférhetőségét. Ennek érdekében integrálni kell a kutatásra és a támogatásra irányuló erőfeszítéseket.

| 4.22 | Az éghajlatváltozás állította kihívások megválaszolásához és a biztonságos, megbízható és mindenki számára megfizethető energia Európában történő folyamatos garantálásához mindenkinek változtatnia kell hozzáállásán és magatartásán. Függetlenül attól, hogy az EU döntéshozói melyik politikai irányvonalat választják, annak zökkenőmentes végrehajtásához az összes érintett korai bevonása szükséges. Amint már a 4.9. pontban említettük, a civil társadalomnak fontos szerepe van, és ezt az EGSZB támogatni képes. |
| --- | --- |

4.22

Az éghajlatváltozás állította kihívások megválaszolásához és a biztonságos, megbízható és mindenki számára megfizethető energia Európában történő folyamatos garantálásához mindenkinek változtatnia kell hozzáállásán és magatartásán. Függetlenül attól, hogy az EU döntéshozói melyik politikai irányvonalat választják, annak zökkenőmentes végrehajtásához az összes érintett korai bevonása szükséges. Amint már a 4.9. pontban említettük, a civil társadalomnak fontos szerepe van, és ezt az EGSZB támogatni képes.

| 4.23 | Az éghajlat-politika terén a legfontosabb kérdés azonban a nemzetközi fejleményekkel kapcsolatos. A közleményben ismertetett politikai keret jóval a jelenlegi mintegy 11 % alá csökkentené az EU részesedését a világszintű üvegházhatásúgáz-kibocsátásból; az IEA szerint még a jelenleg érvényes politikák is 7 %-os részesedést eredményeznének 2035-re. Európának történelmi felelőssége, hogy fellépjen az éghajlatváltozás terén, egyedül azonban nem sokat tehet a 2 Celsius-fokos határ elérése érdekében. Egy ambiciózus nemzetközi megállapodás és annak eredményes végrehajtása alapvető cél az EU politikái számára. Ha ezeket nem sikerül elérni, akkor az EU kénytelen lehet felülvizsgálni saját szakpolitikáit. Ezzel párhuzamosan sokkal több figyelmet és energiát kell fordítani az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra – ami immár nem hanyagolható el. |
| --- | --- |

4.23

Az éghajlat-politika terén a legfontosabb kérdés azonban a nemzetközi fejleményekkel kapcsolatos. A közleményben ismertetett politikai keret jóval a jelenlegi mintegy 11 % alá csökkentené az EU részesedését a világszintű üvegházhatásúgáz-kibocsátásból; az IEA szerint még a jelenleg érvényes politikák is 7 %-os részesedést eredményeznének 2035-re. Európának történelmi felelőssége, hogy fellépjen az éghajlatváltozás terén, egyedül azonban nem sokat tehet a 2 Celsius-fokos határ elérése érdekében. Egy ambiciózus nemzetközi megállapodás és annak eredményes végrehajtása alapvető cél az EU politikái számára. Ha ezeket nem sikerül elérni, akkor az EU kénytelen lehet felülvizsgálni saját szakpolitikáit. Ezzel párhuzamosan sokkal több figyelmet és energiát kell fordítani az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra – ami immár nem hanyagolható el.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 145. o.

1

(2)  HL C 68., 2012.3.6., 15. o.

2

(3)  HL C 198., 2013.7.10., 1. o.

3

(4)  HL C 341., 2013.11.21., 21. o.

4

(5)  HL C 226., 2014.7.16., 1. o.

5

(6)  COM(2014) 15 final.

6

(7)  Az EGSZB véleménye: Az üvegházhatású gázok Unión belüli kibocsátáskereskedelmi rendszere (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). EESC-2014-00800-00-00-AC-TRA.

7

Az üvegházhatású gázok Unión belüli kibocsátáskereskedelmi rendszere

(8)  Az EGSZB véleménye: Energiaárak és -költségek Európában . EESC-2014-01113-00-00-AC (lásd a legutóbbi Hivatalos Lap 64 oldalát).

8

Energiaárak és -költségek Európában

(9)  Az EGSZB véleménye: A szénhidrogének frakkolással történő feltárása. EESC-2014-01320-00-00-AC-EDI (lásd a legutóbbi Hivatalos Lap 34 oldalát).

9

A szénhidrogének frakkolással történő feltárása

(10)  Az EGSZB véleménye: Az európai ipar „reneszánszáért” (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). EESC-2014-00746-00-00-AC.

10

Az európai ipar „reneszánszáért”

(11)  COM(2014) 20 final.

11

(12)  COM(2014) 21 final.

12

(13)  HL C 198., 2013.7.10., 56. o.

13

(14)  HL C 226., 2014.7.16., 28. o.

14

(15)  HL C 177., 2014.6.11., 88. o.

15

(16)  HL C 198., 2013.7.10., 56. o.

16

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/46

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról

COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

2014/C 424/07

| Előadó: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Előadó:

Antonello PEZZINI

2014. február 6-án az Európai Parlament, 2014. február 13-án a Tanács, 2014. január 22-én pedig az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról

COM(2014) 20 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. május 22-én elfogadta véleményét. .

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 167 szavazattal 2 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét (EU ETS) kulcsfontosságú eszköznek tekinti az EU ipari kibocsátásának csökkentését célzó uniós éghajlat- és energiapolitikában, ezért valódi megreformálását kéri, amelynek célja az EU éghajlatváltozással kapcsolatos, 2020-as és 2030-as célkitűzéseinek elérése az ipari versenyképesség megőrzése és a beruházásáthelyezések elkerülése mellett. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét (EU ETS) kulcsfontosságú eszköznek tekinti az EU ipari kibocsátásának csökkentését célzó uniós éghajlat- és energiapolitikában, ezért valódi megreformálását kéri, amelynek célja az EU éghajlatváltozással kapcsolatos, 2020-as és 2030-as célkitűzéseinek elérése az ipari versenyképesség megőrzése és a beruházásáthelyezések elkerülése mellett.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, mely egy piaci stabilizációs tartalék létrehozására vonatkozik a következő kibocsátáskereskedelmi kereskedési időszak elején, 2021-ben, a 2020 utáni kibocsátáskereskedelmi árak volatilitásának kezelésére irányuló lehetséges intézkedésként. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, mely egy piaci stabilizációs tartalék létrehozására vonatkozik a következő kibocsátáskereskedelmi kereskedési időszak elején, 2021-ben, a 2020 utáni kibocsátáskereskedelmi árak volatilitásának kezelésére irányuló lehetséges intézkedésként.

| 1.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Tanács 2014. március 21-én konkrét intézkedéseket sürgetett a globális versenynek kitett ágazatok számára az uniós éghajlat-változási politikákból eredő közvetlen vagy közvetett költségek maradéktalan ellensúlyozására, ameddig egy átfogó nemzetközi éghajlat-változási megállapodás globális szinten egyenlő játékteret nem biztosít az európai ipar számára. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Tanács 2014. március 21-én konkrét intézkedéseket sürgetett a globális versenynek kitett ágazatok számára az uniós éghajlat-változási politikákból eredő közvetlen vagy közvetett költségek maradéktalan ellensúlyozására, ameddig egy átfogó nemzetközi éghajlat-változási megállapodás globális szinten egyenlő játékteret nem biztosít az európai ipar számára.

| 1.4 | Az EGSZB a következőket tartja fontosnak:






  — | előre meghatározott automatikus, a súlyos megrázkódtatásoknak ellenálló szabályozási mechanizmusok, mérlegelési jogkör és beavatkozási lehetőség nélkül; |
| --- | --- | --- |

1.4

Az EGSZB a következőket tartja fontosnak:

—

előre meghatározott automatikus, a súlyos megrázkódtatásoknak ellenálló szabályozási mechanizmusok, mérlegelési jogkör és beavatkozási lehetőség nélkül;

| — | a rendszer átláthatósága, kiszámíthatósága és egyszerűsége; |
| --- | --- |

—

a rendszer átláthatósága, kiszámíthatósága és egyszerűsége;

| — | korlátozott átállási költségek; |
| --- | --- |

—

korlátozott átállási költségek;

| — | kiszámítható beruházási kilátások; |
| --- | --- |

—

kiszámítható beruházási kilátások;

| — | hosszú távú, stabil, biztosan megvalósuló célok; |
| --- | --- |

—

hosszú távú, stabil, biztosan megvalósuló célok;

| — | a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeknek a vállalkozások támogatására való felhasználása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság, valamint a tiszta technológiák fejlesztése és alkalmazása felé való átmenet során; |
| --- | --- |

—

a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeknek a vállalkozások támogatására való felhasználása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság, valamint a tiszta technológiák fejlesztése és alkalmazása felé való átmenet során;

| — | megfelelő innovatív támogató intézkedések az energiaigényes feldolgozóipari ágazatokban; |
| --- | --- |

—

megfelelő innovatív támogató intézkedések az energiaigényes feldolgozóipari ágazatokban;

| — | egyértelműbb stratégia európai és nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

—

egyértelműbb stratégia európai és nemzetközi szinten.

| 1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere átfedést mutat más európai és nemzeti politikákkal a környezetvédelem, az éghajlat, az energiaügy és az ipari fejlesztés terén, melyeket jobban össze kell hangolni egymással ahhoz, hogy pozitív eredményeket érjünk el: ezért az EGSZB azt kéri, hogy a rendszer felülvizsgálatát az üvegházhatású gázok kibocsátására és az ipari felhasználási célú energia költségeire hatással lévő egyéb szabályokkal szorosabb összefüggésben végezzék el. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere átfedést mutat más európai és nemzeti politikákkal a környezetvédelem, az éghajlat, az energiaügy és az ipari fejlesztés terén, melyeket jobban össze kell hangolni egymással ahhoz, hogy pozitív eredményeket érjünk el: ezért az EGSZB azt kéri, hogy a rendszer felülvizsgálatát az üvegházhatású gázok kibocsátására és az ipari felhasználási célú energia költségeire hatással lévő egyéb szabályokkal szorosabb összefüggésben végezzék el.

| 1.6 | Az EGSZB megismétli, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert nemcsak mint a költségek optimalizálását és az energiahatékonyság előmozdítását célzó eszközt kell erősíteni minden ágazatban, hanem mint a társadalmi tudatosság eszközét a közvélemény körében:






  — | az alacsony szén-dioxid-kibocsátású áruk és szolgáltatások előnyben részesítése; |
| --- | --- | --- |

1.6

Az EGSZB megismétli, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert nemcsak mint a költségek optimalizálását és az energiahatékonyság előmozdítását célzó eszközt kell erősíteni minden ágazatban, hanem mint a társadalmi tudatosság eszközét a közvélemény körében:

—

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású áruk és szolgáltatások előnyben részesítése;

| — | az infrastruktúrába való beruházások támogatása; |
| --- | --- |

—

az infrastruktúrába való beruházások támogatása;

| — | a kulcsfontosságú ágazatokkal kapcsolatos kapacitás kialakításának és építésének előmozdítása érdekében az európai gyártási szektor gazdasági értékének újbóli fellendítése céljából. |
| --- | --- |

—

a kulcsfontosságú ágazatokkal kapcsolatos kapacitás kialakításának és építésének előmozdítása érdekében az európai gyártási szektor gazdasági értékének újbóli fellendítése céljából.

| 1.7 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ipar folyamatosan elkötelezett az állandó innováció mellett az energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése érdekében, ugyanakkor egyértelmű, hogy a kibocsátáskereskedelmi piac torzulásai, a szén-dioxid árának túlzott csökkenésével együtt, megnehezíthetik a fenntartható tudományos és technológiai innováció élénkítését. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ipar folyamatosan elkötelezett az állandó innováció mellett az energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése érdekében, ugyanakkor egyértelmű, hogy a kibocsátáskereskedelmi piac torzulásai, a szén-dioxid árának túlzott csökkenésével együtt, megnehezíthetik a fenntartható tudományos és technológiai innováció élénkítését.

| 1.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerepe 2020–2030-tól nemcsak az kellene, hogy legyen, hogy gazdaságilag hatékony módon megkönnyítse a szén-dioxid-kibocsátások csökkentését a hatálya alá tartozó ágazatok számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokon, valamint a megújuló energiaforrások és energiahatékonysági intézkedések használatán keresztül, hanem az is, hogy elősegítse a nemzetközi kompenzációkhoz való hozzáférést. Ez korlátozná a kibocsátást a globális szén-dioxid-piacon, többek között a 2015-ös globális éghajlat-változási megállapodásra való tekintettel, valamint összhangban a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendben meghatározott fenntartható fejlődési célkitűzésekkel, a fejlesztés, az egyenlőség, az emberi jogok és a környezeti fenntarthatóság kiteljesítésének integrált megközelítése vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerepe 2020–2030-tól nemcsak az kellene, hogy legyen, hogy gazdaságilag hatékony módon megkönnyítse a szén-dioxid-kibocsátások csökkentését a hatálya alá tartozó ágazatok számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokon, valamint a megújuló energiaforrások és energiahatékonysági intézkedések használatán keresztül, hanem az is, hogy elősegítse a nemzetközi kompenzációkhoz való hozzáférést. Ez korlátozná a kibocsátást a globális szén-dioxid-piacon, többek között a 2015-ös globális éghajlat-változási megállapodásra való tekintettel, valamint összhangban a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendben meghatározott fenntartható fejlődési célkitűzésekkel, a fejlesztés, az egyenlőség, az emberi jogok és a környezeti fenntarthatóság kiteljesítésének integrált megközelítése vonatkozásában.

| 1.9 | Az EGSZB megítélése szerint szorosan össze kell kapcsolni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2021-től javasolt felülvizsgálatát, mint a 2030-ra szóló új éghajlat- és energiapolitikai keret szerves részét a Horizont 2020 program alkalmazásával és a nemzeti programok összehangolásával, hogy felgyorsítsuk a tartós technológiai innováció újbóli beindulását, az európai ipar versenyképességének megőrzése mellett, új és jobb ipari létesítmények ösztönzése révén. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB megítélése szerint szorosan össze kell kapcsolni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2021-től javasolt felülvizsgálatát, mint a 2030-ra szóló új éghajlat- és energiapolitikai keret szerves részét a Horizont 2020 program alkalmazásával és a nemzeti programok összehangolásával, hogy felgyorsítsuk a tartós technológiai innováció újbóli beindulását, az európai ipar versenyképességének megőrzése mellett, új és jobb ipari létesítmények ösztönzése révén.

| 1.10 | Az EGSZB meggyőződése, hogy minden főbb érdekelt fél számára stabilabbá, rugalmasabbá és nyitottabbá kell tenni a globális szén-dioxid-piacot, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot, hogy részletes és jól koordinált keretet dolgozzanak ki a meghozandó intézkedésekről a versenyképes és fenntartható ipari gyártás célkitűzésének elérése érdekében. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB meggyőződése, hogy minden főbb érdekelt fél számára stabilabbá, rugalmasabbá és nyitottabbá kell tenni a globális szén-dioxid-piacot, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot, hogy részletes és jól koordinált keretet dolgozzanak ki a meghozandó intézkedésekről a versenyképes és fenntartható ipari gyártás célkitűzésének elérése érdekében.

| 1.11 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra törekvő politikák növelni tudják a foglalkoztatást és pozitív hatással vannak a kibocsátások csökkentésére és a levegő minőségére. Kéri, hogy ezeket a tényezőket érvényesítsék a nemzetközi tárgyalások során. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra törekvő politikák növelni tudják a foglalkoztatást és pozitív hatással vannak a kibocsátások csökkentésére és a levegő minőségére. Kéri, hogy ezeket a tényezőket érvényesítsék a nemzetközi tárgyalások során.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) az energetikai kibocsátások csökkentésének hatékony, kulcsfontosságú eszköze kell, hogy legyen az EU-ban. Ahhoz, hogy költséghatékony legyen, piacvezéreltnek kell lennie és képesnek arra, hogy serkentőleg hasson a szén-dioxid árára, ugyanakkor pozitívan befolyásolja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokat és a megújuló energiaforrások fejlesztését egy versenyképes feldolgozóipar érdekében, mely megfelel a közösen vállalt és az összes kulcsfontosságú partner által világszerte osztott fenntarthatósági céloknak. |
| --- | --- |

2.1

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) az energetikai kibocsátások csökkentésének hatékony, kulcsfontosságú eszköze kell, hogy legyen az EU-ban. Ahhoz, hogy költséghatékony legyen, piacvezéreltnek kell lennie és képesnek arra, hogy serkentőleg hasson a szén-dioxid árára, ugyanakkor pozitívan befolyásolja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokat és a megújuló energiaforrások fejlesztését egy versenyképes feldolgozóipar érdekében, mely megfelel a közösen vállalt és az összes kulcsfontosságú partner által világszerte osztott fenntarthatósági céloknak.

| 2.2 | A kibocsátáskereskedelmi rendszer jelenleg azt irányozza elő, hogy a kibocsátásaik csökkentésére kötelezett vállalkozások számára osszanak ki a számukra engedélyezett szén-dioxid-kibocsátás tonnában kifejezett mennyiségének megfelelő krediteket, évről-évre csökkenő mértékben (- 1,74 %). 2021-től ez az arány várhatóan 2,2 %-ra módosul. |
| --- | --- |

2.2

A kibocsátáskereskedelmi rendszer jelenleg azt irányozza elő, hogy a kibocsátásaik csökkentésére kötelezett vállalkozások számára osszanak ki a számukra engedélyezett szén-dioxid-kibocsátás tonnában kifejezett mennyiségének megfelelő krediteket, évről-évre csökkenő mértékben (- 1,74 %). 2021-től ez az arány várhatóan 2,2 %-ra módosul.

| 2.3 | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozása óta uniós szintű referenciaárat biztosít, mely napi szinten meghatározza a beruházásokkal kapcsolatos operatív és stratégiai döntéseket, hogy az európai gazdaság összes ágazatának kibocsátása csökkenjen, amelyek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mintegy feléért felelősek az EU-ban. |
| --- | --- |

2.3

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozása óta uniós szintű referenciaárat biztosít, mely napi szinten meghatározza a beruházásokkal kapcsolatos operatív és stratégiai döntéseket, hogy az európai gazdaság összes ágazatának kibocsátása csökkenjen, amelyek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mintegy feléért felelősek az EU-ban.

| 2.4 | A súlyos gazdasági válságot és a gazdasági tevékenységek ebből következő visszaesését követően azonban a rendszer strukturális egyenlőtlenséget generált a kibocsátáskereskedelmi rendszer egységei iránti kereslet és kínálat között, mintegy 2 milliárd egységnyi többletet eredményezve, ez az egyensúlyhiány pedig várhatóan még egy évtizedig fennáll majd. |
| --- | --- |

2.4

A súlyos gazdasági válságot és a gazdasági tevékenységek ebből következő visszaesését követően azonban a rendszer strukturális egyenlőtlenséget generált a kibocsátáskereskedelmi rendszer egységei iránti kereslet és kínálat között, mintegy 2 milliárd egységnyi többletet eredményezve, ez az egyensúlyhiány pedig várhatóan még egy évtizedig fennáll majd.

| 2.5 | A piaci többlet az árak összeomlásához vezetett az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben, a szén-dioxid tonnánkénti ára a mintegy 30€/tonnáról 13,09 €/tonnára zuhant 2010-ben, és 11,45 €/tonnára csökkent tovább 2011-ben, végül a szén-dioxid globális átlagára 2012-ben 5,82 €/tonna körül mozgott. |
| --- | --- |

2.5

A piaci többlet az árak összeomlásához vezetett az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben, a szén-dioxid tonnánkénti ára a mintegy 30€/tonnáról 13,09 €/tonnára zuhant 2010-ben, és 11,45 €/tonnára csökkent tovább 2011-ben, végül a szén-dioxid globális átlagára 2012-ben 5,82 €/tonna körül mozgott.

| 2.6 | Számos európai országban különböző kezdeményezéseket dolgoztak ki, ilyenek például a fehér és a zöld tanúsítványok Olaszországban, melyek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célozzák a megtakarítások és a hatékonyság révén (fehér tanúsítványok), illetve a szénhidrogének mint elsődleges energiaforrások megújuló energiákkal való helyettesítése révén (zöld tanúsítványok) (1). |
| --- | --- |

2.6

Számos európai országban különböző kezdeményezéseket dolgoztak ki, ilyenek például a fehér és a zöld tanúsítványok Olaszországban, melyek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célozzák a megtakarítások és a hatékonyság révén (fehér tanúsítványok), illetve a szénhidrogének mint elsődleges energiaforrások megújuló energiákkal való helyettesítése révén (zöld tanúsítványok) (1).

| 2.7 | Az ipar folyamatosan elkötelezett az állandó innováció mellett az energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése érdekében. Nyilvánvaló azonban, hogy a szén-dioxid árának túlzott csökkentésével egyre nehezebbé válna a fenntartható tudományos-technológiai innováció élénkítése. |
| --- | --- |

2.7

Az ipar folyamatosan elkötelezett az állandó innováció mellett az energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése érdekében. Nyilvánvaló azonban, hogy a szén-dioxid árának túlzott csökkentésével egyre nehezebbé válna a fenntartható tudományos-technológiai innováció élénkítése.

| 2.8 | A jelenlegi szabályok szerint az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer alapján az árverésre bocsátott kibocsátási egységek kínálata több évre kerül meghatározásra, és nincs lehetőség a kereslet jelentősebb változásaira való reagálásra: ez tartós egyensúlyhiányt eredményez, illetve negatív hatással van az innovációra és az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokra. |
| --- | --- |

2.8

A jelenlegi szabályok szerint az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer alapján az árverésre bocsátott kibocsátási egységek kínálata több évre kerül meghatározásra, és nincs lehetőség a kereslet jelentősebb változásaira való reagálásra: ez tartós egyensúlyhiányt eredményez, illetve negatív hatással van az innovációra és az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokra.

| 2.9 | 2013 decemberében az Európai Parlament és a Tanács az uniós kibocsátáskereskedelmi mechanizmus kiigazításának megvitatása során határozatot fogadott el arra vonatkozóan, hogy az Európai Bizottságnak – kivételes körülmények között és a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében, a hosszú távra szóló strukturális intézkedések elfogadásáig – kivételesen egyetlen alkalommal lehetősége legyen elhalasztani legfeljebb 900 millió szén-dioxid kibocsátási egység értékesítését, 2020-ig szóló új határidőt fogadva el a 2014 és 2016 közötti három éves periódussal szemben. |
| --- | --- |

2.9

2013 decemberében az Európai Parlament és a Tanács az uniós kibocsátáskereskedelmi mechanizmus kiigazításának megvitatása során határozatot fogadott el arra vonatkozóan, hogy az Európai Bizottságnak – kivételes körülmények között és a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében, a hosszú távra szóló strukturális intézkedések elfogadásáig – kivételesen egyetlen alkalommal lehetősége legyen elhalasztani legfeljebb 900 millió szén-dioxid kibocsátási egység értékesítését, 2020-ig szóló új határidőt fogadva el a 2014 és 2016 közötti három éves periódussal szemben.

| 2.10 | E rövid távú előrelépések ellenére az EU még mindig messze van attól, hogy megoldja a hosszabb távra szóló többlet kérdését. |
| --- | --- |

2.10

E rövid távú előrelépések ellenére az EU még mindig messze van attól, hogy megoldja a hosszabb távra szóló többlet kérdését.

| 2.11 | Az Európai Bizottság szerint – a 2021-től, azaz a 4. szakasztól működőképes – piaci stabilitási tartalék létrehozása olyan lehetőség, amely kiegészíti a meglévő szabályozást egy kiegyensúlyozottabb piac biztosítása érdekében, a közép- és hosszú távú kibocsátások csökkentésétől jobban vezérelt szén-dioxid-árral és stabil elvárásokkal, az alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó beruházások ösztönzésére, azon cégek javára, amelyek korábban és most is erősen energia-intenzíven működnek. |
| --- | --- |

2.11

Az Európai Bizottság szerint – a 2021-től, azaz a 4. szakasztól működőképes – piaci stabilitási tartalék létrehozása olyan lehetőség, amely kiegészíti a meglévő szabályozást egy kiegyensúlyozottabb piac biztosítása érdekében, a közép- és hosszú távú kibocsátások csökkentésétől jobban vezérelt szén-dioxid-árral és stabil elvárásokkal, az alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó beruházások ösztönzésére, azon cégek javára, amelyek korábban és most is erősen energia-intenzíven működnek.

| 2.12 | A tartalék várhatóan lehetővé teszi a kibocsátási egységek utóbbi években létrejött többletével kapcsolatos probléma kezelését, illetve a rendszer súlyos megrázkódtatásokkal szembeni ellenálló képességének javítását, az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek kínálatának automatikus kiigazítása révén. |
| --- | --- |

2.12

A tartalék várhatóan lehetővé teszi a kibocsátási egységek utóbbi években létrejött többletével kapcsolatos probléma kezelését, illetve a rendszer súlyos megrázkódtatásokkal szembeni ellenálló képességének javítását, az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek kínálatának automatikus kiigazítása révén.

| 2.13 | Egy ilyen tartalék létrehozását – amely talán jobb, mint a későbbre ütemezés („back-loading”), azaz a 900 millió szén-dioxid kibocsátási egység 2019–2020-ben történő értékesítéséről nemrégiben született határozat – az érdekeltek széles köre támogatja. A javasolt szabályozás rendelkezései szerint a tartalék teljesen az előre meghatározott szabályoknak megfelelően működne, melyek nem hagynának mérlegelési jogkört az Európai Bizottság vagy a tagállamok számára annak végrehajtásakor. |
| --- | --- |

2.13

Egy ilyen tartalék létrehozását – amely talán jobb, mint a későbbre ütemezés („back-loading”), azaz a 900 millió szén-dioxid kibocsátási egység 2019–2020-ben történő értékesítéséről nemrégiben született határozat – az érdekeltek széles köre támogatja. A javasolt szabályozás rendelkezései szerint a tartalék teljesen az előre meghatározott szabályoknak megfelelően működne, melyek nem hagynának mérlegelési jogkört az Európai Bizottság vagy a tagállamok számára annak végrehajtásakor.

3.   Az Európai Bizottság javaslatainak összefoglalása

| 3.1 | Az Európai Bizottság piaci stabilizációs tartalék létrehozását javasolja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer következő, 2021-ben induló kereskedési időszakától kezdve. A tartalék – a 900 millió kibocsátási egység árverésének a 2019–2020-as időszakra történő halasztása mellett – várhatóan lehetővé teszi a következőket:






  — | a kibocsátási egységek utóbbi években felhalmozódott többletének kezelése; |
| --- | --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság piaci stabilizációs tartalék létrehozását javasolja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer következő, 2021-ben induló kereskedési időszakától kezdve. A tartalék – a 900 millió kibocsátási egység árverésének a 2019–2020-as időszakra történő halasztása mellett – várhatóan lehetővé teszi a következőket:

—

a kibocsátási egységek utóbbi években felhalmozódott többletének kezelése;

| — | a rendszer súlyos sokkokkal szembeni rugalmasságának javítása; |
| --- | --- |

—

a rendszer súlyos sokkokkal szembeni rugalmasságának javítása;

| — | automatikus szabályozási mechanizmusok bevezetése az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek meghatározására. |
| --- | --- |

—

automatikus szabályozási mechanizmusok bevezetése az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek meghatározására.

| 3.2 | A javasolt szabályozás rendelkezései szerint az előre meghatározott automatikus szabályozási mechanizmusok nem hagynának mérlegelési mozgásteret az Európai Bizottság vagy a tagállamok számára a végrehajtás tekintetében. |
| --- | --- |

3.2

A javasolt szabályozás rendelkezései szerint az előre meghatározott automatikus szabályozási mechanizmusok nem hagynának mérlegelési mozgásteret az Európai Bizottság vagy a tagállamok számára a végrehajtás tekintetében.

| 3.3 | A 2021-től érvényes kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozó javaslat szerves része az Európai Bizottság 2030-ra szólóan javasolt új éghajlat-változási és energiaügyi keretének – mely az EGSZB egy másik véleményének tárgya –, és amely több elemet foglal magában. Ezek közé tartozik az üvegházhatású gázok kibocsátásának 40 %-os csökkentése 1990-hez képest; uniós szinten kötelező érvényű célok a megújuló energia arányának legalább 27 %-ra emelésére; ambiciózusabb energiahatékonysági politikák; új irányítási rendszer; valamint egy sor új mutató a versenyképes és biztonságos energiarendszer biztosítására. |
| --- | --- |

3.3

A 2021-től érvényes kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozó javaslat szerves része az Európai Bizottság 2030-ra szólóan javasolt új éghajlat-változási és energiaügyi keretének – mely az EGSZB egy másik véleményének tárgya –, és amely több elemet foglal magában. Ezek közé tartozik az üvegházhatású gázok kibocsátásának 40 %-os csökkentése 1990-hez képest; uniós szinten kötelező érvényű célok a megújuló energia arányának legalább 27 %-ra emelésére; ambiciózusabb energiahatékonysági politikák; új irányítási rendszer; valamint egy sor új mutató a versenyképes és biztonságos energiarendszer biztosítására.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB mindig is támogatja a kibocsátási egységek nagyobb mértékű elárverezése felé történő elmozdulást. Az árverés összhangban áll a „szennyező fizet”-elvvel, nem kedvez az „ölbe pottyant” profitnak, ösztönző erejű, és forrásokat teremt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású létesítményekbe és termékekbe való befektetésekhez, így az innovációt is támogatja
   (2). |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB mindig is támogatja a kibocsátási egységek nagyobb mértékű elárverezése felé történő elmozdulást. Az árverés összhangban áll a „szennyező fizet”-elvvel, nem kedvez az „ölbe pottyant” profitnak, ösztönző erejű, és forrásokat teremt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású létesítményekbe és termékekbe való befektetésekhez, így az innovációt is támogatja
   (2).

| 4.2 | Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja egy szilárd kibocsátáskereskedelmi rendszer – mint az uniós éghajlat- és energiapolitika sarokköve – fenntartását. Egy ilyen rendszer működésének nem kellene magában foglalnia a feldolgozóipar visszaesését és a befektetők kivonulását. Mindez az ipari és a többi érintett ágazatbeli kibocsátás csökkentésének hatékony eszközeként egy megreformált szén-dioxid-piaci szabályozási rendszernek, valamint az alacsony széndioxid-kibocsátású, globálisan versenyképes innovatív technológiákba történő beruházások előmozdításának is köszönhető. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja egy szilárd kibocsátáskereskedelmi rendszer – mint az uniós éghajlat- és energiapolitika sarokköve – fenntartását. Egy ilyen rendszer működésének nem kellene magában foglalnia a feldolgozóipar visszaesését és a befektetők kivonulását. Mindez az ipari és a többi érintett ágazatbeli kibocsátás csökkentésének hatékony eszközeként egy megreformált szén-dioxid-piaci szabályozási rendszernek, valamint az alacsony széndioxid-kibocsátású, globálisan versenyképes innovatív technológiákba történő beruházások előmozdításának is köszönhető.

| 4.3 | Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere keretében hatályos iparvédő intézkedések nagyrészt megszűnnek 2021-re, az ingyenes kiosztás pedig teljesen megszűnik 2027-ben. 2030-ban egy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ágazatait érintő új szén-dioxid-csökkentési célkitűzés további terhekkel járhat az uniós ipar számára. |
| --- | --- |

4.3

Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere keretében hatályos iparvédő intézkedések nagyrészt megszűnnek 2021-re, az ingyenes kiosztás pedig teljesen megszűnik 2027-ben. 2030-ban egy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ágazatait érintő új szén-dioxid-csökkentési célkitűzés további terhekkel járhat az uniós ipar számára.

| 4.4 | Mindaddig, amíg egy átfogó nemzetközi éghajlat-változási megállapodás nem biztosít egyenlő játékteret globális szinten az ipar számára, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert kell átalakítani annak érdekében, hogy teljes mértékben ellensúlyozza az uniós éghajlat-változási politikákból fakadó, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséből eredő közvetlen és közvetett költségeket a globális versenynek kitett ágazatok számára. Ez a megközelítés összhangban van az Európai Tanács 2014. március 21-i következtetéseivel, mely sürgeti, hogy a 2020 és 2030 közötti időszakra dolgozzanak ki intézkedéseket a potenciális kibocsátásáthelyezés megakadályozására, és sürgessék az ipari beruházásokat illetően a hosszú távú tervezhetőséget, és ezzel biztosítsák Európa energiaigényes iparágainak versenyképességét. |
| --- | --- |

4.4

Mindaddig, amíg egy átfogó nemzetközi éghajlat-változási megállapodás nem biztosít egyenlő játékteret globális szinten az ipar számára, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert kell átalakítani annak érdekében, hogy teljes mértékben ellensúlyozza az uniós éghajlat-változási politikákból fakadó, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséből eredő közvetlen és közvetett költségeket a globális versenynek kitett ágazatok számára. Ez a megközelítés összhangban van az Európai Tanács 2014. március 21-i következtetéseivel, mely sürgeti, hogy a 2020 és 2030 közötti időszakra dolgozzanak ki intézkedéseket a potenciális kibocsátásáthelyezés megakadályozására, és sürgessék az ipari beruházásokat illetően a hosszú távú tervezhetőséget, és ezzel biztosítsák Európa energiaigényes iparágainak versenyképességét.

| 4.5 | Az EGSZB – az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló véleményében (3) – azt ajánlotta az Európai Bizottságnak, hogy terjesszen elő egy átfogó új intézkedéscsomagot az új célkitűzések eléréséhez szükséges hatalmas összegű beruházások ösztönzésére. E csomagnak többek között meg kellene erősítenie a kibocsátáskereskedelmi rendszert, amely a beruházási döntéseknek jó irányt mutató költségoptimalizálási eszköz lehet; emellett intézkedéseket kellene magában foglalnia az összes ágazat energiahatékonyságának támogatására, annak elérésére, hogy a fogyasztók képesek legyenek vásárlóerejüket tudatosan az alacsony szén-dioxid-kibocsátású áruk és szolgáltatások javára használni, a szükséges infrastruktúrába való beruházások támogatására, a képzés és a kapacitásépítés elősegítésére a kulcsfontosságú ágazatokban. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB – az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló véleményében (3) – azt ajánlotta az Európai Bizottságnak, hogy terjesszen elő egy átfogó új intézkedéscsomagot az új célkitűzések eléréséhez szükséges hatalmas összegű beruházások ösztönzésére. E csomagnak többek között meg kellene erősítenie a kibocsátáskereskedelmi rendszert, amely a beruházási döntéseknek jó irányt mutató költségoptimalizálási eszköz lehet; emellett intézkedéseket kellene magában foglalnia az összes ágazat energiahatékonyságának támogatására, annak elérésére, hogy a fogyasztók képesek legyenek vásárlóerejüket tudatosan az alacsony szén-dioxid-kibocsátású áruk és szolgáltatások javára használni, a szükséges infrastruktúrába való beruházások támogatására, a képzés és a kapacitásépítés elősegítésére a kulcsfontosságú ágazatokban.

| 4.6 | Az EGSZB megítélése szerint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-változási, energiaügyi és iparfejlesztési stratégiákat és politikákat is jobban össze kell hangolni a pozitív, szinergikus hatás elérése érdekében: ha önmagában a szén-dioxid-kibocsátási egységek kibocsátáskereskedelmi piaci értékét tekintik a „szén-dioxid-kibocsátás árának”, figyelmen kívül hagyva a más eszközökhöz, például a megújuló energiák ösztönzéséhez vagy az energiahatékonysággal összefüggő politikákhoz kapcsolódó költségeket, az leegyszerűsítőnek és hiányosnak bizonyulhat, ami összességében pontatlan értékelésekhez vezethet (4). |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB megítélése szerint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-változási, energiaügyi és iparfejlesztési stratégiákat és politikákat is jobban össze kell hangolni a pozitív, szinergikus hatás elérése érdekében: ha önmagában a szén-dioxid-kibocsátási egységek kibocsátáskereskedelmi piaci értékét tekintik a „szén-dioxid-kibocsátás árának”, figyelmen kívül hagyva a más eszközökhöz, például a megújuló energiák ösztönzéséhez vagy az energiahatékonysággal összefüggő politikákhoz kapcsolódó költségeket, az leegyszerűsítőnek és hiányosnak bizonyulhat, ami összességében pontatlan értékelésekhez vezethet (4).

| 4.7 | Az EGSZB egyetért az Európai Tanács 2014. tavaszi következtetéseivel az ágazat valamennyi területen, az energiaügytől a versenyen át a kereskedelemig és a képzésig megnyilvánuló igényeivel kapcsolatban, és különösen támogatja azt az elvet, amely szerint az ipari versenyképességet „egy koherens európai éghajlat- és energiapolitikával összefüggésben kell szemlélni, többek között a magas energiaköltségek problémájának kezelése tekintetében, különös tekintettel az energiaigényes iparágakra”. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB egyetért az Európai Tanács 2014. tavaszi következtetéseivel az ágazat valamennyi területen, az energiaügytől a versenyen át a kereskedelemig és a képzésig megnyilvánuló igényeivel kapcsolatban, és különösen támogatja azt az elvet, amely szerint az ipari versenyképességet „egy koherens európai éghajlat- és energiapolitikával összefüggésben kell szemlélni, többek között a magas energiaköltségek problémájának kezelése tekintetében, különös tekintettel az energiaigényes iparágakra”.

| 4.8 | A kibocsátáskereskedelmi rendszernek közös jogi keretet kellene biztosítania az energiaágazat és az energiaigényes ágazatok számára, mely a kibocsátásáthelyezés ellenőrzésére szolgáló intézkedéseket alkalmaz a versenyképesség elvesztésének megakadályozására, valamint felgyorsítja a további javítások végrehajtását a kibocsátáskereskedelmen kívüli szektorokban, melyek a jelenlegi szén-dioxid-kibocsátás több mint feléért felelősek az EU-ban, különösen az olyan magas energiahatékonysági potenciállal rendelkező ágazatokban, mint az építőipar és a közlekedés. |
| --- | --- |

4.8

A kibocsátáskereskedelmi rendszernek közös jogi keretet kellene biztosítania az energiaágazat és az energiaigényes ágazatok számára, mely a kibocsátásáthelyezés ellenőrzésére szolgáló intézkedéseket alkalmaz a versenyképesség elvesztésének megakadályozására, valamint felgyorsítja a további javítások végrehajtását a kibocsátáskereskedelmen kívüli szektorokban, melyek a jelenlegi szén-dioxid-kibocsátás több mint feléért felelősek az EU-ban, különösen az olyan magas energiahatékonysági potenciállal rendelkező ágazatokban, mint az építőipar és a közlekedés.

| 4.9 | Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformját hathatós intézkedések kísérjék, melyek ösztönzőleg hatnak a gazdasági fellendülésre. Ennek érdekében befektetéseket kellene irányítani a nagy lehetőségeket rejtő ágazatokba, így az infrastruktúrába, a zöld gazdaságba, valamint a stratégiai ipari ágazatokba, például a kutatásba és az innovációba, és különösen a feldolgozóiparba, illetve a kis- és középvállalkozásokba. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformját hathatós intézkedések kísérjék, melyek ösztönzőleg hatnak a gazdasági fellendülésre. Ennek érdekében befektetéseket kellene irányítani a nagy lehetőségeket rejtő ágazatokba, így az infrastruktúrába, a zöld gazdaságba, valamint a stratégiai ipari ágazatokba, például a kutatásba és az innovációba, és különösen a feldolgozóiparba, illetve a kis- és középvállalkozásokba.

| 4.10 | Az EGSZB meggyőződése, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatékony piaci eszköz lehet az üvegházhatású gázok kibocsátásának gazdaságilag fenntartható módon történő csökkentése terén, amennyiben nagyobb stabilitást képes biztosítani a diszkrecionális fellépések korlátozásával és a rugalmasság előre meghatározott szabályok szerint, az átláthatóság, a kiszámíthatóság és az egyszerűség kritériumai alapján történő biztosításával, ami azt jelenti, hogy a piaci szereplők beépíthetik saját viselkedésükbe a kínálathoz való alkalmazkodással kapcsolatos elvárásokat. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB meggyőződése, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatékony piaci eszköz lehet az üvegházhatású gázok kibocsátásának gazdaságilag fenntartható módon történő csökkentése terén, amennyiben nagyobb stabilitást képes biztosítani a diszkrecionális fellépések korlátozásával és a rugalmasság előre meghatározott szabályok szerint, az átláthatóság, a kiszámíthatóság és az egyszerűség kritériumai alapján történő biztosításával, ami azt jelenti, hogy a piaci szereplők beépíthetik saját viselkedésükbe a kínálathoz való alkalmazkodással kapcsolatos elvárásokat.

| 4.11 | Egy kibocsátáskereskedelmi rendszer akkor hatékony, ha:






  — | korlátozza az átállási költségeket; |
| --- | --- | --- |

4.11

Egy kibocsátáskereskedelmi rendszer akkor hatékony, ha:

—

korlátozza az átállási költségeket;

| — | kiszámítható beruházási kilátásokat biztosít; |
| --- | --- |

—

kiszámítható beruházási kilátásokat biztosít;

| — | hosszú távra szóló, stabil célokat tűz ki; |
| --- | --- |

—

hosszú távra szóló, stabil célokat tűz ki;

| — | biztosítja hogy a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a tiszta technológiák fejlesztése és alkalmazása felé tartó vállalkozások támogatására (5) használják. |
| --- | --- |

—

biztosítja hogy a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a tiszta technológiák fejlesztése és alkalmazása felé tartó vállalkozások támogatására (5) használják.

| 4.12 | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerepe a 2020–2030-as időszaktól a gazdaságilag hatékony szén-dioxid-csökkentés megkönnyítése kell, hogy legyen az érintett létesítmények és ágazatok számára, akár az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetések, akár a megújuló energiaforrások alkalmazása, illetve szilárd energiahatékonysági kötelezettségvállalások révén. |
| --- | --- |

4.12

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerepe a 2020–2030-as időszaktól a gazdaságilag hatékony szén-dioxid-csökkentés megkönnyítése kell, hogy legyen az érintett létesítmények és ágazatok számára, akár az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetések, akár a megújuló energiaforrások alkalmazása, illetve szilárd energiahatékonysági kötelezettségvállalások révén.

| 4.13 | A kibocsátási egységek piaci árának továbbra is érvényes viszonyítási pontnak kell maradnia a kibocsátások csökkentését célzó beruházások számára. |
| --- | --- |

4.13

A kibocsátási egységek piaci árának továbbra is érvényes viszonyítási pontnak kell maradnia a kibocsátások csökkentését célzó beruházások számára.

| 4.14 | A jövőbeli kibocsátáskereskedelmi rendszerben meg kell őrizni a nemzetközi kompenzációkhoz való hozzáférést, mivel hiteles eszközöket biztosítanak a kibocsátások hatékony csökkentéséhez, kihasználva a globális szén-dioxid-piac létrehozására vonatkozó lehetőségeket. |
| --- | --- |

4.14

A jövőbeli kibocsátáskereskedelmi rendszerben meg kell őrizni a nemzetközi kompenzációkhoz való hozzáférést, mivel hiteles eszközöket biztosítanak a kibocsátások hatékony csökkentéséhez, kihasználva a globális szén-dioxid-piac létrehozására vonatkozó lehetőségeket.

| 4.15 | Fontos a tiszta fejlesztési mechanizmus (Clean Development Mechanism) fenntartása, továbbfejlesztése és kiterjesztése, illetve megfelelő szintű támogatás biztosítása az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer és a világ más részein megjelenő új rendszerek közötti kapcsolatok számára. |
| --- | --- |

4.15

Fontos a tiszta fejlesztési mechanizmus (Clean Development Mechanism) fenntartása, továbbfejlesztése és kiterjesztése, illetve megfelelő szintű támogatás biztosítása az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer és a világ más részein megjelenő új rendszerek közötti kapcsolatok számára.

| 4.16 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az EU mindent megtegyen egy teljes értékű nemzetközi szén-dioxid-piac megteremtése érdekében, hatékony kibocsátáskereskedelmi mechanizmusok terjesztése révén, melyek világszerte nyitva állnak minden fontosabb partner előtt. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az EU mindent megtegyen egy teljes értékű nemzetközi szén-dioxid-piac megteremtése érdekében, hatékony kibocsátáskereskedelmi mechanizmusok terjesztése révén, melyek világszerte nyitva állnak minden fontosabb partner előtt.

| 4.17 | Új mechanizmusokat kellene mielőbb kidolgozni, és opcionálisan elérhetővé tenni a kormányok számára, nemzeti követelményeikkel összhangban: ezeket a mechanizmusokat úgy kellene kialakítani, hogy amennyire csak lehet, elkerülhető legyen a verseny torzulása a régiók között az olyan áruk esetében, amelyek kereskedelme nemzetközi szintű. |
| --- | --- |

4.17

Új mechanizmusokat kellene mielőbb kidolgozni, és opcionálisan elérhetővé tenni a kormányok számára, nemzeti követelményeikkel összhangban: ezeket a mechanizmusokat úgy kellene kialakítani, hogy amennyire csak lehet, elkerülhető legyen a verseny torzulása a régiók között az olyan áruk esetében, amelyek kereskedelme nemzetközi szintű.

| 4.18 | A kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere ugyanis átfedést mutat más európai és nemzeti politikákkal, például a megújuló energiákkal vagy az energiahatékonysággal kapcsolatos ösztönzőkkel, piaci torzulásokat és a hatékonyság hiányát eredményezve: a rendszer felülvizsgálatát ezért az üvegházhatású gázok kibocsátására és az ipari célú energiaköltségekre vonatkozó egyéb szabályokkal szorosabb összefüggésben kell elvégezni. |
| --- | --- |

4.18

A kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere ugyanis átfedést mutat más európai és nemzeti politikákkal, például a megújuló energiákkal vagy az energiahatékonysággal kapcsolatos ösztönzőkkel, piaci torzulásokat és a hatékonyság hiányát eredményezve: a rendszer felülvizsgálatát ezért az üvegházhatású gázok kibocsátására és az ipari célú energiaköltségekre vonatkozó egyéb szabályokkal szorosabb összefüggésben kell elvégezni.

| 4.19 | Az egyoldalú döntések fokozzák a szén-dioxiddal kapcsolatos költségeket (elsősorban az energiaköltségek terén) a vállalkozások számára, és alááshatják a stratégiai feldolgozóipari ágazatok versenyképességét anélkül, hogy éghajlat-változási szempontból konkrét előrelépéseket érnének el: újabb vizsgálatok kimutatták (6), hogy az EU-ban elért kibocsátáscsökkenést jóval felülmúlja az EU-ba behozott termékekben „megtestesülő” kibocsátások emelkedése. |
| --- | --- |

4.19

Az egyoldalú döntések fokozzák a szén-dioxiddal kapcsolatos költségeket (elsősorban az energiaköltségek terén) a vállalkozások számára, és alááshatják a stratégiai feldolgozóipari ágazatok versenyképességét anélkül, hogy éghajlat-változási szempontból konkrét előrelépéseket érnének el: újabb vizsgálatok kimutatták (6), hogy az EU-ban elért kibocsátáscsökkenést jóval felülmúlja az EU-ba behozott termékekben „megtestesülő” kibocsátások emelkedése.

| 4.20 | Az EGSZB úgy véli, hogy jóllehet rendkívül fontos egy globális éghajlat-változási megállapodás elérése 2015-ben, mely magában foglalja a kibocsátásokért leginkább felelős országokat, a Horizont 2020 alkalmazása és a nemzeti beruházási programok koordinálása segítségével mégis tovább kell haladni a technológiai innováció útján, hogy megőrizzük a gyáripar versenyképességét Európában, új és jobb ipari létesítmények működését ösztönözve. |
| --- | --- |

4.20

Az EGSZB úgy véli, hogy jóllehet rendkívül fontos egy globális éghajlat-változási megállapodás elérése 2015-ben, mely magában foglalja a kibocsátásokért leginkább felelős országokat, a Horizont 2020 alkalmazása és a nemzeti beruházási programok koordinálása segítségével mégis tovább kell haladni a technológiai innováció útján, hogy megőrizzük a gyáripar versenyképességét Európában, új és jobb ipari létesítmények működését ösztönözve.

| 4.20.1 | E cél elérése érdekében részletes és összehangolt keretet kell kidolgozni a jövőbeni intézkedésekről, amelyek célja a versenyképes és fenntartható ipari gyártási rendszer globális szinten: az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki egy ilyen keretet az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjében szereplő, a millenniumi célok fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseivel összhangban. |
| --- | --- |

4.20.1

E cél elérése érdekében részletes és összehangolt keretet kell kidolgozni a jövőbeni intézkedésekről, amelyek célja a versenyképes és fenntartható ipari gyártási rendszer globális szinten: az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki egy ilyen keretet az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjében szereplő, a millenniumi célok fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseivel összhangban.

| 4.21 | Az EGSZB megismétli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer globális gazdasági erőknek való kiszolgáltatottságával kapcsolatos tanulságokat szem előtt kell tartani. Világos, hogy egy világszintű egyetértés tárgyát képező éghajlat-politika (vagy annak hiánya) meghatározza a kibocsátáskereskedelmi rendszer jövőjét, és a 2015. évi tárgyalások eredménye is alapvető jelentőséggel bír majd. A kibocsátáskereskedelmi rendszer által igényelt radikális, megoldást célzó intézkedések pedig nem hajthatók végre egy egyértelműbb globális politika nélkül
   (7). |
| --- | --- |

4.21

Az EGSZB megismétli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer globális gazdasági erőknek való kiszolgáltatottságával kapcsolatos tanulságokat szem előtt kell tartani. Világos, hogy egy világszintű egyetértés tárgyát képező éghajlat-politika (vagy annak hiánya) meghatározza a kibocsátáskereskedelmi rendszer jövőjét, és a 2015. évi tárgyalások eredménye is alapvető jelentőséggel bír majd. A kibocsátáskereskedelmi rendszer által igényelt radikális, megoldást célzó intézkedések pedig nem hajthatók végre egy egyértelműbb globális politika nélkül
   (7).

| 4.22 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó hatásvizsgálat azt mutatja, hogy „ha az árverések bevételeit visszaforgatják, és a szén-dioxid-kibocsátás ármeghatározását valamennyi ágazatra kiterjesztik, akkor a szén-dioxid-mentesítési szakpolitikák a foglalkoztatás növekedéséhez vezethetnek” (8). Hasonlóan pozitív hatás mutatkozik a kibocsátások csökkentése és a levegő minőségének javítása tekintetében, ezért az EGSZB kéri, hogy ezek a tényezők kiemelt figyelmet kapjanak a nemzetközi tárgyalásokon. |
| --- | --- |

4.22

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó hatásvizsgálat azt mutatja, hogy „ha az árverések bevételeit visszaforgatják, és a szén-dioxid-kibocsátás ármeghatározását valamennyi ágazatra kiterjesztik, akkor a szén-dioxid-mentesítési szakpolitikák a foglalkoztatás növekedéséhez vezethetnek” (8). Hasonlóan pozitív hatás mutatkozik a kibocsátások csökkentése és a levegő minőségének javítása tekintetében, ezért az EGSZB kéri, hogy ezek a tényezők kiemelt figyelmet kapjanak a nemzetközi tárgyalásokon.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A 2006/32/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően, mely minden tagállam számára előírja, hogy állítsanak össze nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a fogyasztás csökkentése és a megújuló energiaforrások fejlesztése céljából.

1

(2)  HL C 27., 2009.2.3. , 66. o.

2

(3)  HL C 376., 2011.12.22., 110. o.

3

(4)  HL C 226., 2014.7.16., 1. o

4

(5)  Lásd: Comparative Study of Different Measures Funded through the Use of Economic Environmental Instrumenst (EESC 2012).

5

(6)  Glen P. Peters, Jan C. Minx, Christopher L. Weber és Ottmar Edenhofer (2010) „Growth in Emission Transfers via International Trade from 1990 to 2008”, PNAS; A. Brinkley, S. Less, „Carbon Omissions”, Policy Exchange, kutatási feljegyzés (2010).

6

PNAS

Policy Exchange

(7)  HL C 341., 2013.11.21., 82. o.

7

(8)  Lásd: SWD (2014) 18 final. A hatásvizsgálat összefoglalása, 2014. január 22.

8

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/52

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság VÉLEMÉNYE A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítéséről

COM(2014) 64 final

2014/C 424/08

| Előadó: | Antonio POLICA |
| --- | --- |

Előadó:

Antonio POLICA

2014. március 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítéséről

COM(2014) 64 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. május 22-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4-én és 5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 5-i ülésnapon) 167 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének közelmúltbeli jelentős növekedése új fenyegetést jelent az Európai Unió számára, nemcsak gazdasági, környezeti és szociális szempontból, hanem a közegészségügy, illetve az őshonos állat- és növényfajok védelme tekintetében is. Az EGSZB ezért támogatja azt az európai parlamenti és európai bizottsági kezdeményezést, mely szerint az e bűncselekmény elleni hatékonyabb fellépés érdekében egy holisztikus és koordinált stratégiát kell kidolgozni. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének közelmúltbeli jelentős növekedése új fenyegetést jelent az Európai Unió számára, nemcsak gazdasági, környezeti és szociális szempontból, hanem a közegészségügy, illetve az őshonos állat- és növényfajok védelme tekintetében is. Az EGSZB ezért támogatja azt az európai parlamenti és európai bizottsági kezdeményezést, mely szerint az e bűncselekmény elleni hatékonyabb fellépés érdekében egy holisztikus és koordinált stratégiát kell kidolgozni.

| 1.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy e stratégiának a már meglévő nemzetközi megállapodások (és különösképpen a CITES-egyezmény (1)), törvények, rendeletek, politikák és végrehajtási eszközök tiszteletben tartásából, illetve megerősítéséből és koordinálásából kellene kiindulnia, és valamennyi érdekelt ágazat – környezetvédelem, vámellenőrzés, igazságügyi rendszer, a szervezett bűnözés elleni küzdelem stb. – nagyobb integrációjában, illetve a vadon élő állatok és növények származási, tranzit- és célországai közötti együttműködés hatékonyabb működésében kellene konkrét formát öltenie. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB úgy véli, hogy e stratégiának a már meglévő nemzetközi megállapodások (és különösképpen a CITES-egyezmény (1)), törvények, rendeletek, politikák és végrehajtási eszközök tiszteletben tartásából, illetve megerősítéséből és koordinálásából kellene kiindulnia, és valamennyi érdekelt ágazat – környezetvédelem, vámellenőrzés, igazságügyi rendszer, a szervezett bűnözés elleni küzdelem stb. – nagyobb integrációjában, illetve a vadon élő állatok és növények származási, tranzit- és célországai közötti együttműködés hatékonyabb működésében kellene konkrét formát öltenie.

| 1.3 | Az EGSZB meg van arról győződve, hogy a megerősített együttműködés akkor lehet hatékony, ha egy olyan megfelelő és egységes képzési és figyelemfelkeltési rendszer segíti, amelynek célközönsége a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben részes valamennyi uniós és tagállami szintű hatóság. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB meg van arról győződve, hogy a megerősített együttműködés akkor lehet hatékony, ha egy olyan megfelelő és egységes képzési és figyelemfelkeltési rendszer segíti, amelynek célközönsége a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben részes valamennyi uniós és tagállami szintű hatóság.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy mind a származási, mind pedig a célországokban a civil társadalom alapvető szerepet játszik a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben. Különleges jelentőséget tulajdonít a fogyasztók és a magánszektor aktív és tájékozott közreműködésének, és támogatja egy címkézési és nyomonkövetési rendszer bevezetését. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy mind a származási, mind pedig a célországokban a civil társadalom alapvető szerepet játszik a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben. Különleges jelentőséget tulajdonít a fogyasztók és a magánszektor aktív és tájékozott közreműködésének, és támogatja egy címkézési és nyomonkövetési rendszer bevezetését.

| 1.5 | Az EGSZB véleménye szerint a harmadik országok azon lakosainak, akik ilyen jellegű kereskedelemben vesznek részt, új és kedvezőbb lehetőségeket kell felkínálni a fenntartható módon történő fejlődésre és foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB véleménye szerint a harmadik országok azon lakosainak, akik ilyen jellegű kereskedelemben vesznek részt, új és kedvezőbb lehetőségeket kell felkínálni a fenntartható módon történő fejlődésre és foglalkoztatásra.

| 1.6 | A vadon élő állatok és növények kereskedelme egyre terjedő jelenség a magas haszon és a jogi szankciók alacsony kockázata miatt. A haszon tekintetében a nemzetközi szervezett bűnözés számára ez a fajta bűnözés összehasonlítható az embercsempészettel, illetve a fegyver- és drogcsempészettel, mindazonáltal jelentősen kevesebb forrást szánnak a leküzdésére és jelentősen alacsonyabb prioritást tulajdonítanak neki. Emellett az alkalmazott szankciók nem egységesek, ami arra bátorítja a nemzetközi szervezett bűnözést, hogy olyan országokba menjenek, ahol kevésbé szigorúak a büntetések, vagy ahol az illetékes hatóságok kevésbé hatékonyak. |
| --- | --- |

1.6

A vadon élő állatok és növények kereskedelme egyre terjedő jelenség a magas haszon és a jogi szankciók alacsony kockázata miatt. A haszon tekintetében a nemzetközi szervezett bűnözés számára ez a fajta bűnözés összehasonlítható az embercsempészettel, illetve a fegyver- és drogcsempészettel, mindazonáltal jelentősen kevesebb forrást szánnak a leküzdésére és jelentősen alacsonyabb prioritást tulajdonítanak neki. Emellett az alkalmazott szankciók nem egységesek, ami arra bátorítja a nemzetközi szervezett bűnözést, hogy olyan országokba menjenek, ahol kevésbé szigorúak a büntetések, vagy ahol az illetékes hatóságok kevésbé hatékonyak.

| 1.7 | Az EGSZB ezért kiemeli, hogy a vadon élő állatok és növények kereskedelmét be kell venni azok a bűncselekmények közé, amelyek fontosak a pénzmosás elleni és az antikorrupciós intézkedések tekintetében, és olyan valóban hatékony, arányos és elrettentő hatású szankciókat tart szükségesnek, mint a maximális szankcióként legalább négy évre szóló szabadságvesztés. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB ezért kiemeli, hogy a vadon élő állatok és növények kereskedelmét be kell venni azok a bűncselekmények közé, amelyek fontosak a pénzmosás elleni és az antikorrupciós intézkedések tekintetében, és olyan valóban hatékony, arányos és elrettentő hatású szankciókat tart szükségesnek, mint a maximális szankcióként legalább négy évre szóló szabadságvesztés.

2.   Bevezetés

2.1   Háttér: adatok a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről

| 2.1.1 | A vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme az ember-, kábítószer-, illetve lőfegyver-kereskedelemmel együtt a szervezett bűnözés egyik legsúlyosabb formája (2). |
| --- | --- |

2.1.1

A vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme az ember-, kábítószer-, illetve lőfegyver-kereskedelemmel együtt a szervezett bűnözés egyik legsúlyosabb formája (2).

| 2.1.2 | 2013-ban oly mértékűvé vált az orvvadászat, hogy semmissé tette az elmúlt három évtizednek a veszélyeztetett fajok – így pl. az elefánt, a tigris és az orrszarvú – újratelepítését célzó erőfeszítéseit, valós veszélyt jelentve így a biológiai sokféleség megőrzésére és a fenntartható fejlődésre. |
| --- | --- |

2.1.2

2013-ban oly mértékűvé vált az orvvadászat, hogy semmissé tette az elmúlt három évtizednek a veszélyeztetett fajok – így pl. az elefánt, a tigris és az orrszarvú – újratelepítését célzó erőfeszítéseit, valós veszélyt jelentve így a biológiai sokféleség megőrzésére és a fenntartható fejlődésre.

| 2.1.3 | Az illegális fakitermelés a teljes fakereskedés megközelítőleg 30 %-át teszi ki világszinten, emellett pedig az erdőirtás több mint 50 %-ához járul hozzá Közép-Afrikában, az Amazonas vidékén és Délkelet-Ázsiában, és így fontos fejlődési lehetőségtől fosztja meg a helyi lakosságot. |
| --- | --- |

2.1.3

Az illegális fakitermelés a teljes fakereskedés megközelítőleg 30 %-át teszi ki világszinten, emellett pedig az erdőirtás több mint 50 %-ához járul hozzá Közép-Afrikában, az Amazonas vidékén és Délkelet-Ázsiában, és így fontos fejlődési lehetőségtől fosztja meg a helyi lakosságot.

| 2.1.4 | Becslések szerint a jogellenesen fogott halak mennyisége a bejelentett fogások 19 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

2.1.4

Becslések szerint a jogellenesen fogott halak mennyisége a bejelentett fogások 19 %-át teszi ki.

| 2.1.5 | A jogellenes kereskedelemben bekövetkezett növekedés a vadon élő fajokhoz köthető termékek, többek között az elefántcsont, az orrszarvúszarv és a tigriscsont iránti egyre növekvő keresletnek tudható be, különösen néhány ázsiai országban (pl. Kína, Vietnam). |
| --- | --- |

2.1.5

A jogellenes kereskedelemben bekövetkezett növekedés a vadon élő fajokhoz köthető termékek, többek között az elefántcsont, az orrszarvúszarv és a tigriscsont iránti egyre növekvő keresletnek tudható be, különösen néhány ázsiai országban (pl. Kína, Vietnam).

| 2.1.6 | Az EU a vadon élő növényekből és állatokból készült illegális termékek egyik legfontosabb célpiaca (3), emellett pedig az Afrikából, Dél-Amerikából és Ázsiából kiinduló kereskedelem egyik kulcsfontosságú csomópontja. |
| --- | --- |

2.1.6

Az EU a vadon élő növényekből és állatokból készült illegális termékek egyik legfontosabb célpiaca (3), emellett pedig az Afrikából, Dél-Amerikából és Ázsiából kiinduló kereskedelem egyik kulcsfontosságú csomópontja.

2.2   A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének közvetlen és közvetett következményei

| 2.2.1 | A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme az egyik fő oka annak, hogy világszerte csökken a biológiai sokféleség: minden évben a ritka állat- és növényfajok több száz millió egyedét szakítják ki természetes élőhelyükből, és adják el az illegális piacokon. |
| --- | --- |

2.2.1

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme az egyik fő oka annak, hogy világszerte csökken a biológiai sokféleség: minden évben a ritka állat- és növényfajok több száz millió egyedét szakítják ki természetes élőhelyükből, és adják el az illegális piacokon.

| 2.2.2 | Az illegálisan végzett fakitermelés a bolygó legfontosabb erdővel borított területeinek letarolásához, a biológiai sokféleség eltűnéséhez és az üvegház-hatás növekedéséhez vezet, emellett pedig felelős a területek és a források birtoklása miatt kirobbant konfliktusokért, valamint az őshonos közösségek gazdasági erejének elvesztéséért is. |
| --- | --- |

2.2.2

Az illegálisan végzett fakitermelés a bolygó legfontosabb erdővel borított területeinek letarolásához, a biológiai sokféleség eltűnéséhez és az üvegház-hatás növekedéséhez vezet, emellett pedig felelős a területek és a források birtoklása miatt kirobbant konfliktusokért, valamint az őshonos közösségek gazdasági erejének elvesztéséért is.

| 2.2.3 | A jogellenes halászat a halállományok csökkenésével jár, tönkreteszi a tengeri élőhelyeket, versenytorzulásokat okoz és gyengíti a part menti közösségeket, elsősorban a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

2.2.3

A jogellenes halászat a halállományok csökkenésével jár, tönkreteszi a tengeri élőhelyeket, versenytorzulásokat okoz és gyengíti a part menti közösségeket, elsősorban a fejlődő országokban.

| 2.2.4 | A vadon élő fajok kipusztulásának veszélyét további tényezők is erősítik, pl. a nem fenntartható módon történő talajhasználat, az éghajlatváltozás, a gyógynövények túlzott mértékű gyűjtése és az intenzív idegenforgalom, különösen annak „vadász” és „ragadozó” típusa. |
| --- | --- |

2.2.4

A vadon élő fajok kipusztulásának veszélyét további tényezők is erősítik, pl. a nem fenntartható módon történő talajhasználat, az éghajlatváltozás, a gyógynövények túlzott mértékű gyűjtése és az intenzív idegenforgalom, különösen annak „vadász” és „ragadozó” típusa.

| 2.2.5 | A globalizált fogyasztás azzal a kockázattal jár, hogy erős környezeti nyomást gyakorol a biológiai sokféleségre, és így az ökoszisztémák leromlását és az őshonos fajok túlélő-képességének csökkenését okozza. (4) |
| --- | --- |

2.2.5

A globalizált fogyasztás azzal a kockázattal jár, hogy erős környezeti nyomást gyakorol a biológiai sokféleségre, és így az ökoszisztémák leromlását és az őshonos fajok túlélő-képességének csökkenését okozza. (4)

| 2.2.6 | A vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme veszélyezteti a közegészségügyet, illetve az őshonos állat- és növényfajokat is. Az Európai Unió tagállamainak területén jogellenesen áthaladó állatfajok nem rendelkeznek a felelős állategészségügyi szolgálatok által kiállított bizonyítványokkal, ami a betegségek terjedéséhez vezethet, különösképpen a tenyésztett állatfajok esetében. A megfelelő növény-egészségügyi ellenőrzések megkerülése az őshonos, termesztett és vadon élő növényfajokat teszi ki az új kórokozókkal való fertőzés jelentős veszélyének. Becslések szerint egyébként az új fertőző betegségek 75 %-a állati eredetű, illetve ezek nagy részét vadon élő fajok idézik elő. Ezeknek a fajoknak a jogellenes kereskedelme növeli a H5N1 típusú baromfiinfluenzához és a SARS-hoz (súlyos akut légzőszervi szindróma) hasonló globális járványok veszélyét (5). |
| --- | --- |

2.2.6

A vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme veszélyezteti a közegészségügyet, illetve az őshonos állat- és növényfajokat is. Az Európai Unió tagállamainak területén jogellenesen áthaladó állatfajok nem rendelkeznek a felelős állategészségügyi szolgálatok által kiállított bizonyítványokkal, ami a betegségek terjedéséhez vezethet, különösképpen a tenyésztett állatfajok esetében. A megfelelő növény-egészségügyi ellenőrzések megkerülése az őshonos, termesztett és vadon élő növényfajokat teszi ki az új kórokozókkal való fertőzés jelentős veszélyének. Becslések szerint egyébként az új fertőző betegségek 75 %-a állati eredetű, illetve ezek nagy részét vadon élő fajok idézik elő. Ezeknek a fajoknak a jogellenes kereskedelme növeli a H5N1 típusú baromfiinfluenzához és a SARS-hoz (súlyos akut légzőszervi szindróma) hasonló globális járványok veszélyét (5).

2.3   Normatív hivatkozások

| 2.3.1 | Az 1973-as Washingtoni Egyezmény (CITES) néhány kihalás által fenyegetett állat- és növényfaj kereskedelmét (export, re-export, import, átszállítás és átrakás, bármely célból való tartás) szabályozza. Az egyezmény célja az állat- és növénypopulációk megőrzése és fenntartható kiaknázása globális szinten. |
| --- | --- |

2.3.1

Az 1973-as Washingtoni Egyezmény (CITES) néhány kihalás által fenyegetett állat- és növényfaj kereskedelmét (export, re-export, import, átszállítás és átrakás, bármely célból való tartás) szabályozza. Az egyezmény célja az állat- és növénypopulációk megőrzése és fenntartható kiaknázása globális szinten.

| 2.3.2 | Az ENSZ Bűnmegelőzési és Büntető Igazságszolgáltatási Bizottsága a 2013. április 26-i határozatban a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét súlyos szervezett bűnözési formaként határozta meg, melynek elkövetői globális bűnszervezetek. |
| --- | --- |

2.3.2

Az ENSZ Bűnmegelőzési és Büntető Igazságszolgáltatási Bizottsága a 2013. április 26-i határozatban a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét súlyos szervezett bűnözési formaként határozta meg, melynek elkövetői globális bűnszervezetek.

| 2.3.3 | Az, hogy bizonyos fegyveres csoportok tevékenységük finanszírozásához a vadon élő állat- és növényfajok tiltott kereskedelmével foglalkoznak, annak elismerésére késztette az ENSZ főtitkárát (S/2013/297. számú jelentés) és a Biztonsági Tanácsot (2013/2121. számú határozat), hogy az orvvadászat és a vadon élő fajok tiltott kereskedelme egyaránt hozzájárul az instabilitáshoz Afrika szubszaharai térségében, veszélyeztetve a régió békéjét és biztonságát. A Biztonsági Tanács egyébként 2014 januárjában fogadott el először szankciókat azon egyének ellen, akik a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a Közép-afrikai Köztársaságban részt vettek a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmében. |
| --- | --- |

2.3.3

Az, hogy bizonyos fegyveres csoportok tevékenységük finanszírozásához a vadon élő állat- és növényfajok tiltott kereskedelmével foglalkoznak, annak elismerésére késztette az ENSZ főtitkárát (S/2013/297. számú jelentés) és a Biztonsági Tanácsot (2013/2121. számú határozat), hogy az orvvadászat és a vadon élő fajok tiltott kereskedelme egyaránt hozzájárul az instabilitáshoz Afrika szubszaharai térségében, veszélyeztetve a régió békéjét és biztonságát. A Biztonsági Tanács egyébként 2014 januárjában fogadott el először szankciókat azon egyének ellen, akik a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a Közép-afrikai Köztársaságban részt vettek a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmében.

| 2.3.4 | 2013 júniusában a G8 vezetői kötelezettséget vállaltak a védett és a veszélyeztetett fajok jogellenes kereskedelme elleni fellépést szolgáló intézkedések elfogadására, valamint a határok regionális és nemzetközi ellenőrzésének politikai és gazdasági támogatására, a korrupció és a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni fellépés érdekében. |
| --- | --- |

2.3.4

2013 júniusában a G8 vezetői kötelezettséget vállaltak a védett és a veszélyeztetett fajok jogellenes kereskedelme elleni fellépést szolgáló intézkedések elfogadására, valamint a határok regionális és nemzetközi ellenőrzésének politikai és gazdasági támogatására, a korrupció és a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni fellépés érdekében.

| 2.3.5 | 2014. január 15-i (2013/2747(INI)) állásfoglalásában az Európai Parlament felszólította az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy uniós cselekvési tervet a vadon élő fajok jogellenes kereskedelme elleni fellépés érdekében, egy olyan intézkedési stratégiát meghatározva, amely a tagállamok területe mellett a nemzetközi szintet is érinti, valamint konkrét határidőket és célkitűzéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

2.3.5

2014. január 15-i (2013/2747(INI)) állásfoglalásában az Európai Parlament felszólította az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy uniós cselekvési tervet a vadon élő fajok jogellenes kereskedelme elleni fellépés érdekében, egy olyan intézkedési stratégiát meghatározva, amely a tagállamok területe mellett a nemzetközi szintet is érinti, valamint konkrét határidőket és célkitűzéseket tartalmaz.

| 2.3.6 | A 2014. februári londoni nyilatkozattal (6) a vadon élő fajok kereskedelme elleni küzdelem új és nagyratörőbb célkitűzéseit fogalmazták meg, ezek közé tartozik a hatályos jogszabályok módosítása annak érdekében, hogy a „súlyos bűncselekmények” kategóriáját kiegészítsék az orvvadászattal és a vadon élő fajok kereskedelmével, továbbá a kihalás által fenyegetett fajok felhasználásáról való lemondás, a határokon átnyúló együttműködés megerősítése, valamint a „vadon élő fajok kereskedelme elleni küzdelem hálózatainak” koordinálása (7). |
| --- | --- |

2.3.6

A 2014. februári londoni nyilatkozattal (6) a vadon élő fajok kereskedelme elleni küzdelem új és nagyratörőbb célkitűzéseit fogalmazták meg, ezek közé tartozik a hatályos jogszabályok módosítása annak érdekében, hogy a „súlyos bűncselekmények” kategóriáját kiegészítsék az orvvadászattal és a vadon élő fajok kereskedelmével, továbbá a kihalás által fenyegetett fajok felhasználásáról való lemondás, a határokon átnyúló együttműködés megerősítése, valamint a „vadon élő fajok kereskedelme elleni küzdelem hálózatainak” koordinálása (7).

| 2.3.7 | A 2014. április 2–3-i EU–Afrika csúcstalálkozó zárónyilatkozata kitér arra a szándékra, hogy a vadon élő fajok kereskedelmét is magában foglaló szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében kerüljön sor közös fellépésekre. |
| --- | --- |

2.3.7

A 2014. április 2–3-i EU–Afrika csúcstalálkozó zárónyilatkozata kitér arra a szándékra, hogy a vadon élő fajok kereskedelmét is magában foglaló szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében kerüljön sor közös fellépésekre.

3.   Válaszok a konzultáció keretében feltett kérdésekre

3.1   Megfelelőnek tartja-e a jelenlegi, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen fellépő uniós szakpolitikai és jogi keretet?

| 3.1.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós tagállamokban jelenleg hatályban lévő jogi keret nem alkalmas még a környezetet károsító bűncselekmények elleni hatékony fellépésre, többek között azért, mert a meglévő büntetések hatása nem elégséges. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós tagállamokban jelenleg hatályban lévő jogi keret nem alkalmas még a környezetet károsító bűncselekmények elleni hatékony fellépésre, többek között azért, mert a meglévő büntetések hatása nem elégséges.

3.2   Fokozni kellene-e a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítését egy új uniós cselekvési terv kidolgozása által, az Európai Parlament felhívásának megfelelően?

| 3.2.1 | A jelenlegi nemzetközi helyzet alapján szükségesnek tűnik a tagállamok számára kötelező érvényű joganyag kidolgozása, amely bevezeti a hatékony ellenőrzés és nyomon követés egységes kritériumait, részben azokkal a konkrét szabályokkal való koordináció révén is, amelyek a fajoknak a büntetőjog alapján biztosított és a természetes környezetükben megvalósított védelmére vonatkoznak. |
| --- | --- |

3.2.1

A jelenlegi nemzetközi helyzet alapján szükségesnek tűnik a tagállamok számára kötelező érvényű joganyag kidolgozása, amely bevezeti a hatékony ellenőrzés és nyomon követés egységes kritériumait, részben azokkal a konkrét szabályokkal való koordináció révén is, amelyek a fajoknak a büntetőjog alapján biztosított és a természetes környezetükben megvalósított védelmére vonatkoznak.

| 3.2.2 | Az EGSZB támogatja egy, a fegyver- és emberkereskedelemhez hasonló szervezett bűnözési formák ellen már elfogadott cselekvési terv irányvonalai mentén készülő cselekvési terv elfogadását. |
| --- | --- |

3.2.2

Az EGSZB támogatja egy, a fegyver- és emberkereskedelemhez hasonló szervezett bűnözési formák ellen már elfogadott cselekvési terv irányvonalai mentén készülő cselekvési terv elfogadását.

3.3   Hogyan növelhetné az EU minden szinten a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni politikai kötelezettségvállalást? Milyen diplomáciai eszközzel lehetne leginkább biztosítani a különböző nemzetközi kezdeményezések közötti koherenciát?

| 3.3.1 | Az EGSZB üdvözli a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmével kapcsolatos erőfeszítéseket (főként a származási, a tranzit- és az értékesítő országokban), amelyek a közelmúltban közös kezdeményezések aláírásához vezettek annak érdekében, hogy határozott és gyors fellépések szülessenek a veszélyeztetett fajokból előállított termékek kereslete és kínálata felszámolásáért (8). Az EGSZB reményének ad hangot, hogy a nemzetközi közösség olyan lépéseket tesz majd, amelyek képesek lesznek az illegális piacok megszüntetésére, biztosítani fogják a közös és biztonságos jogi keret alkalmazását, és a helyi közösségek bevonásával ösztönözni fogják a természetes források fenntartható kezelését. |
| --- | --- |

3.3.1

Az EGSZB üdvözli a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmével kapcsolatos erőfeszítéseket (főként a származási, a tranzit- és az értékesítő országokban), amelyek a közelmúltban közös kezdeményezések aláírásához vezettek annak érdekében, hogy határozott és gyors fellépések szülessenek a veszélyeztetett fajokból előállított termékek kereslete és kínálata felszámolásáért (8). Az EGSZB reményének ad hangot, hogy a nemzetközi közösség olyan lépéseket tesz majd, amelyek képesek lesznek az illegális piacok megszüntetésére, biztosítani fogják a közös és biztonságos jogi keret alkalmazását, és a helyi közösségek bevonásával ösztönözni fogják a természetes források fenntartható kezelését.

| 3.3.2 | Az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy támogassa a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelme elleni globális küzdelem stratégiáját, az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendje célkitűzéseinek újrafogalmazása alapján. |
| --- | --- |

3.3.2

Az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy támogassa a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelme elleni globális küzdelem stratégiáját, az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendje célkitűzéseinek újrafogalmazása alapján.

3.4   Nemzetközi szinten milyen eszközökre kellene az EU-nak hangsúlyt fektetnie annak érdekében, hogy fokozza a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen irányuló jogszabályok végrehajtását, valamint hatékonyabbá tegye az irányítást?

| 3.4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jogellenes kereskedelem hatékonyabban nyomon követhető, feltartóztatható és ellenőrizhető lenne a határátkelőhelyeken végzett vámellenőrzések során, ha az egységes normák, módszerek és célok alapján dolgozó nemzeti hatóságok együttműködnek. Hasznos lenne, ha az EU támogatná azokat a fellépéseket, amelyek segíteni kívánják a tagállamokban lévő hatóságok közötti szinergiákra épülő együttműködést és az információszerzési tevékenységek megosztását, azzal a céllal, hogy egységesítsék tevékenységeiket és magatartásaikat, ideértve egyúttal az új partnerországok támogatását (pl. időszakos segítségnyújtás) is. |
| --- | --- |

3.4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a jogellenes kereskedelem hatékonyabban nyomon követhető, feltartóztatható és ellenőrizhető lenne a határátkelőhelyeken végzett vámellenőrzések során, ha az egységes normák, módszerek és célok alapján dolgozó nemzeti hatóságok együttműködnek. Hasznos lenne, ha az EU támogatná azokat a fellépéseket, amelyek segíteni kívánják a tagállamokban lévő hatóságok közötti szinergiákra épülő együttműködést és az információszerzési tevékenységek megosztását, azzal a céllal, hogy egységesítsék tevékenységeiket és magatartásaikat, ideértve egyúttal az új partnerországok támogatását (pl. időszakos segítségnyújtás) is.

| 3.4.2 | A jogellenes kereskedelem új „határát” azonban az online kereskedelem jelenti, amelyet csak nehezen, a legális kereskedelmi formák károsítását is kockáztatva lehet ellenőrizni. Az EGSZB érdeklődéssel figyeli a bevált gyakorlatok néhány példáját, mint pl. az olasz erdészeti hatóságok és a két fő online hirdetési oldal („eBay annunci” és „Subito.it”) között megkötött egyetértési megállapodást, amelynek értelmében a fogyasztók érdekében több információt kívánnak feltüntetni, illetve be kívánják vezetni a gyanúsnak tartott hirdetések gyors eltávolításának lehetőségét. A megállapodás a hirdetések „szűréssel” történő ellenőrzését is tervezi, csak azoknak a megjelentetését engedélyezve, amelyek biztosítják az eladásra kínált tárgy nyomon követhetőségét. |
| --- | --- |

3.4.2

A jogellenes kereskedelem új „határát” azonban az online kereskedelem jelenti, amelyet csak nehezen, a legális kereskedelmi formák károsítását is kockáztatva lehet ellenőrizni. Az EGSZB érdeklődéssel figyeli a bevált gyakorlatok néhány példáját, mint pl. az olasz erdészeti hatóságok és a két fő online hirdetési oldal („eBay annunci” és „Subito.it”) között megkötött egyetértési megállapodást, amelynek értelmében a fogyasztók érdekében több információt kívánnak feltüntetni, illetve be kívánják vezetni a gyanúsnak tartott hirdetések gyors eltávolításának lehetőségét. A megállapodás a hirdetések „szűréssel” történő ellenőrzését is tervezi, csak azoknak a megjelentetését engedélyezve, amelyek biztosítják az eladásra kínált tárgy nyomon követhetőségét.

| 3.4.3 | A harmadik országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodások alkalmával a nemzetközi érintettség miatt nem lehet eltekinteni attól, hogy figyelmeztetni kell a környezet, illetve az erdészeti és halászati kereskedelem tárgyában kötött többoldalú megállapodások tiszteletben tartására. Fontos a CITES a vadon élő növények és állatok nemzetközi kereskedelmére vonatkozó célkitűzéseinek követése, amelynek értelmében az egyezmény aláíró felei konkrét lépéseket tesznek a kihalás által fenyegetett bizonyos fajok csempészete és az ezekkel folytatott kereskedelem ellen. |
| --- | --- |

3.4.3

A harmadik országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodások alkalmával a nemzetközi érintettség miatt nem lehet eltekinteni attól, hogy figyelmeztetni kell a környezet, illetve az erdészeti és halászati kereskedelem tárgyában kötött többoldalú megállapodások tiszteletben tartására. Fontos a CITES a vadon élő növények és állatok nemzetközi kereskedelmére vonatkozó célkitűzéseinek követése, amelynek értelmében az egyezmény aláíró felei konkrét lépéseket tesznek a kihalás által fenyegetett bizonyos fajok csempészete és az ezekkel folytatott kereskedelem ellen.

| 3.4.4 | A vadon élő állatokat és növényeket érintő bűncselekmények ellen fellépő nemzetközi konzorciumban (ICCWC) (9) részes felek, köztük a CITES, az Interpol, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), a Vámigazgatások Világszervezete és a Világbank tiszteletet parancsoló fellépése biztosíthatja azoknak az intézkedéseknek a hatékonyságát, amelyek erősíteni kívánják a jogalkalmazási és a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmének ellenőrzésére vonatkozó megállapodásokban foglalt rendelkezéseknek való megfelelési képességeket. Meg kell jegyezni, hogy a konzorciumnak tevékenysége során fel kell használnia a magas szintű európai szaktudást annak érdekében, hogy tájékoztató munkát végezzen, támogassa a nemzeti hatóságokat, és nem utolsósorban, hogy képezze az ellenőrzési munkát végző tisztviselőket és hivatalnokokat. |
| --- | --- |

3.4.4

A vadon élő állatokat és növényeket érintő bűncselekmények ellen fellépő nemzetközi konzorciumban (ICCWC) (9) részes felek, köztük a CITES, az Interpol, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), a Vámigazgatások Világszervezete és a Világbank tiszteletet parancsoló fellépése biztosíthatja azoknak az intézkedéseknek a hatékonyságát, amelyek erősíteni kívánják a jogalkalmazási és a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmének ellenőrzésére vonatkozó megállapodásokban foglalt rendelkezéseknek való megfelelési képességeket. Meg kell jegyezni, hogy a konzorciumnak tevékenysége során fel kell használnia a magas szintű európai szaktudást annak érdekében, hogy tájékoztató munkát végezzen, támogassa a nemzeti hatóságokat, és nem utolsósorban, hogy képezze az ellenőrzési munkát végző tisztviselőket és hivatalnokokat.

| 3.4.5 | A jogállamiság megteremtése és megerősítése a vadon élő állat- és növényfajok származási országaiban, az antikorrupciós intézkedésekkel kombinálva, előfeltétele a vadon élő fajok csempészete felszámolásának. Ennek érdekében az EGSZB közvetlen, a pénzügyi feltételeket is magában foglaló uniós beavatkozást tart szükségesnek, hogy a helyi hatóságok körében végzett figyelemfelkeltő kampánnyal párhuzamosan egy ügyészi és bírói testület is jöjjön létre. |
| --- | --- |

3.4.5

A jogállamiság megteremtése és megerősítése a vadon élő állat- és növényfajok származási országaiban, az antikorrupciós intézkedésekkel kombinálva, előfeltétele a vadon élő fajok csempészete felszámolásának. Ennek érdekében az EGSZB közvetlen, a pénzügyi feltételeket is magában foglaló uniós beavatkozást tart szükségesnek, hogy a helyi hatóságok körében végzett figyelemfelkeltő kampánnyal párhuzamosan egy ügyészi és bírói testület is jöjjön létre.

3.5   Melyek a leghatásosabb eszközei a vadon élő növényekből és állatokból készült illegális termékek iránti nemzetközi és uniós keresletet uniós szintű kezelésének? Milyen szerepet játszhat a civil társadalom és a magánszféra e tekintetben?

| 3.5.1 | A vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme elleni küzdelem sikere kettős beavatkozást tesz szükségessé, egyrészt a csalástól való elrettentést és a csalások felszámolását szolgáló stratégiák révén a kínálat visszaszorításáért, másrészt a kereslet csökkentéséért. Az EGSZB úgy véli, hogy ennek érdekében alapvető a magánszektor és a fogyasztók aktív és tudatos közreműködése. |
| --- | --- |

3.5.1

A vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme elleni küzdelem sikere kettős beavatkozást tesz szükségessé, egyrészt a csalástól való elrettentést és a csalások felszámolását szolgáló stratégiák révén a kínálat visszaszorításáért, másrészt a kereslet csökkentéséért. Az EGSZB úgy véli, hogy ennek érdekében alapvető a magánszektor és a fogyasztók aktív és tudatos közreműködése.

| 3.5.2 | A londoni nyilatkozattal összhangban az EGSZB is támogatja a konkrét intézkedések bevezetésének szükségességét annak biztosítására, hogy a magánszektor felelősen járjon el. Emellett egy címkézési és nyomonkövetési rendszer bevezetését is kéri annak garantálása érdekében, hogy a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelme jogszerű, valamint (gazdaságilag, környezetileg és a helyi közösségek szempontjából) fenntartható legyen. E tekintetben a kaviár és a trópusi fák kereskedelmének jelenleg érvényben lévő rendszerei példaértékűek (10). |
| --- | --- |

3.5.2

A londoni nyilatkozattal összhangban az EGSZB is támogatja a konkrét intézkedések bevezetésének szükségességét annak biztosítására, hogy a magánszektor felelősen járjon el. Emellett egy címkézési és nyomonkövetési rendszer bevezetését is kéri annak garantálása érdekében, hogy a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelme jogszerű, valamint (gazdaságilag, környezetileg és a helyi közösségek szempontjából) fenntartható legyen. E tekintetben a kaviár és a trópusi fák kereskedelmének jelenleg érvényben lévő rendszerei példaértékűek (10).

| 3.5.3 | Az EGSZB ugyanennyire fontosnak tartja a civil társadalom és a fogyasztók tájékoztatását és figyelmének felhívását a jogellenes kereskedelem által okozott rendkívül súlyos környezeti károkra, illetve ezeknek a károknak az elkövetkező generációkat érintő hatására. Az EGSZB megismétli, hogy készen áll támogatni az ezzel kapcsolatosan tervezett uniós kezdeményezéseket, mind a különféle intézmények központjaiban (iskolák, múzeumok stb.), mind a hálózatokon, konferenciákon, reklámokon és dokumentumfilmeken keresztül – az EU-n belül és kívül, felhasználva az EGSZB keretében létrehozott EU–Afrika gazdasági és szociális szereplők hálózatát. |
| --- | --- |

3.5.3

Az EGSZB ugyanennyire fontosnak tartja a civil társadalom és a fogyasztók tájékoztatását és figyelmének felhívását a jogellenes kereskedelem által okozott rendkívül súlyos környezeti károkra, illetve ezeknek a károknak az elkövetkező generációkat érintő hatására. Az EGSZB megismétli, hogy készen áll támogatni az ezzel kapcsolatosan tervezett uniós kezdeményezéseket, mind a különféle intézmények központjaiban (iskolák, múzeumok stb.), mind a hálózatokon, konferenciákon, reklámokon és dokumentumfilmeken keresztül – az EU-n belül és kívül, felhasználva az EGSZB keretében létrehozott EU–Afrika gazdasági és szociális szereplők hálózatát.

3.6   Hogyan kezelhetné az EU hatékonyabban a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének a békével és a biztonsággal kapcsolatos vonatkozásait?

| 3.6.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy ebben az összefüggésben kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a fajokra, melyek példányai – nagy értékükre való tekintettel – felkeltik a szervezett bűnözés figyelmét, ami veszélyezteti a belbiztonságot, sőt a békét az egész világon. Következésképpen uniós és globális szinten megfelelő intézkedésekről kell gondoskodni, együttműködve az Europollal, az Interpollal, más szervezetekkel és fórumokkal, valamint a probléma által érintett legfontosabb országokkal. |
| --- | --- |

3.6.1

Az EGSZB úgy véli, hogy ebben az összefüggésben kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a fajokra, melyek példányai – nagy értékükre való tekintettel – felkeltik a szervezett bűnözés figyelmét, ami veszélyezteti a belbiztonságot, sőt a békét az egész világon. Következésképpen uniós és globális szinten megfelelő intézkedésekről kell gondoskodni, együttműködve az Europollal, az Interpollal, más szervezetekkel és fórumokkal, valamint a probléma által érintett legfontosabb országokkal.

| 3.6.2 | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a H5N1 típusú baromfiinfluenzához és a SARS-hoz hasonló jelenlegi globális járványok a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmének közvetett következményei. Ezért a korábban említett címkézési és nyomonkövetési rendszerek, együtt a megfelelő állat- és növény-egészségügyi ellenőrzési eljárásokkal hozzájárulhatnak a globális szintű megjelenés és elterjedés megakadályozásához. |
| --- | --- |

3.6.2

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a H5N1 típusú baromfiinfluenzához és a SARS-hoz hasonló jelenlegi globális járványok a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmének közvetett következményei. Ezért a korábban említett címkézési és nyomonkövetési rendszerek, együtt a megfelelő állat- és növény-egészségügyi ellenőrzési eljárásokkal hozzájárulhatnak a globális szintű megjelenés és elterjedés megakadályozásához.

3.7   Hogyan támogathatnák hatékonyabban az uniós együttműködési eszközök a fejlődő országok kapacitásainak erősítését a vadon élő állatok és növények védelme, illetve az illegális kereskedelmük elleni fellépés tekintetében?

| 3.7.1 | A harmadik országokkal való kereskedelmi és/vagy partnerségi megállapodások szélesebb kontextusában a nemzetközi együttműködési kezdeményezések kulcsfontosságú eszközt jelenthetnek az ilyen jellegű kereskedelem felszámolásában. |
| --- | --- |

3.7.1

A harmadik országokkal való kereskedelmi és/vagy partnerségi megállapodások szélesebb kontextusában a nemzetközi együttműködési kezdeményezések kulcsfontosságú eszközt jelenthetnek az ilyen jellegű kereskedelem felszámolásában.

| 3.7.2 | Az NGO-k meghatározó szerepet játszhatnak a figyelmet felkeltő és a kereslet csökkentését célzó politikák támogatását célzó kampányokban, összekötő kapocsként szolgálva az intézmények és az érdekelt lakosság között. |
| --- | --- |

3.7.2

Az NGO-k meghatározó szerepet játszhatnak a figyelmet felkeltő és a kereslet csökkentését célzó politikák támogatását célzó kampányokban, összekötő kapocsként szolgálva az intézmények és az érdekelt lakosság között.

| 3.7.3 | Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmében érintett harmadik országbeli lakosságnak új és kedvezőbb lehetőségeket kell felkínálni a fenntartható módon történő fejlődésre és foglalkoztatásra, a jogellenes tevékenységek legális tevékenységekké (pl. felelős turizmus (11)) alakításával is. |
| --- | --- |

3.7.3

Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmében érintett harmadik országbeli lakosságnak új és kedvezőbb lehetőségeket kell felkínálni a fenntartható módon történő fejlődésre és foglalkoztatásra, a jogellenes tevékenységek legális tevékenységekké (pl. felelős turizmus (11)) alakításával is.

3.8   Milyen intézkedések megtételére lenne szükség, hogy a szakpolitikai döntéshozatal célzottabbá tétele érdekében javuljon a vadvilágot érintő uniós bűncselekményekkel kapcsolatos adatok minősége?

| 3.8.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a bűncselekményekre vonatkozó információknak a nemzetközi biztonsági szervezetek (Europol, Interpol, UNODC) általi gyűjtése, csoportosítása és elemzése (adatbankok) hozzájárulhat a szervezett bűnözés stratégiáinak jobb megértéséhez és e tevékenységek megelőzéséhez. |
| --- | --- |

3.8.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a bűncselekményekre vonatkozó információknak a nemzetközi biztonsági szervezetek (Europol, Interpol, UNODC) általi gyűjtése, csoportosítása és elemzése (adatbankok) hozzájárulhat a szervezett bűnözés stratégiáinak jobb megértéséhez és e tevékenységek megelőzéséhez.

| 3.8.2 | Ezzel összefüggésben a TRAFFIC (12) fontos szerepet játszhat a nemzetközi közösség figyelmének felkeltésében, illetve a jogellenes kereskedelemre vonatkozó adatoknak és információknak az összes közreműködő hatósággal és érintett féllel való megosztásának támogatásában. |
| --- | --- |

3.8.2

Ezzel összefüggésben a TRAFFIC (12) fontos szerepet játszhat a nemzetközi közösség figyelmének felkeltésében, illetve a jogellenes kereskedelemre vonatkozó adatoknak és információknak az összes közreműködő hatósággal és érintett féllel való megosztásának támogatásában.

3.9   Milyen intézkedéseket tehetnének a tagállamokban a környezetvédelmi hatóságok, a rendőrség, a vámhatóságok és az ügyészség annak érdekében, hogy fokozódjon a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen irányuló jogszabályok végrehajtása, valamint erősödjön az ezen hatóságok közötti együttműködés? Hogyan lehetne erősíteni a bírói kar tudatosságát?

| 3.9.1 | Mivel a környezettel szembeni bűncselekmények szorosan összefüggenek a korrupcióval és az illegális eredetű pénzáramlásokkal, az EGSZB kiemeli annak szükségességét, hogy a vadon élő fajokkal folytatott kereskedelmet bele kell foglalni azon bűncselekmények körébe, amelyekre a pénzmosás és a korrupció elleni intézkedések irányulnak. Ezért támogatja azoknak az iránymutatásoknak a végrehajtását, amelyek a közösségi és nemzetközi pénzügyletek hatékonyabb nyomon követése érdekében kidolgozott pénzügyi eszközök (pl. a kellő gondosság elvének) alkalmazását ismertetik. |
| --- | --- |

3.9.1

Mivel a környezettel szembeni bűncselekmények szorosan összefüggenek a korrupcióval és az illegális eredetű pénzáramlásokkal, az EGSZB kiemeli annak szükségességét, hogy a vadon élő fajokkal folytatott kereskedelmet bele kell foglalni azon bűncselekmények körébe, amelyekre a pénzmosás és a korrupció elleni intézkedések irányulnak. Ezért támogatja azoknak az iránymutatásoknak a végrehajtását, amelyek a közösségi és nemzetközi pénzügyletek hatékonyabb nyomon követése érdekében kidolgozott pénzügyi eszközök (pl. a kellő gondosság elvének) alkalmazását ismertetik.

| 3.9.2 | Az EGSZB ténylegesen hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciók bevezetését ajánlja, mindenekelőtt a nemzetközi szervezett bűnözés által működtetett nagy volumenű kereskedelem megakadályozása érdekében. Éppen ezért az uniós jognak biztosítania kell, hogy a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmét a tagállamok belefoglalják a „súlyos bűncselekmények” körébe, a maximális szankcióként legalább négy évre szóló szabadságvesztés megállapításával. |
| --- | --- |

3.9.2

Az EGSZB ténylegesen hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciók bevezetését ajánlja, mindenekelőtt a nemzetközi szervezett bűnözés által működtetett nagy volumenű kereskedelem megakadályozása érdekében. Éppen ezért az uniós jognak biztosítania kell, hogy a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmét a tagállamok belefoglalják a „súlyos bűncselekmények” körébe, a maximális szankcióként legalább négy évre szóló szabadságvesztés megállapításával.

| 3.9.3 | Az EGSZB véleménye szerint alapvető jelentőséggel bír a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmében érintett minden hatóság figyelmének felkeltése, megfelelő képzést biztosítva mind az ellenőrzést végző tisztviselőknek, mind pedig az illetékes igazságügyi szerveknek. E tevékenység szerves részét kell, hogy képezze az uniós nemzeti hatóságok közötti új koordinációs eljárásoknak, lehetőség szerint a harmadik országok hatóságait is bevonva. |
| --- | --- |

3.9.3

Az EGSZB véleménye szerint alapvető jelentőséggel bír a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelmében érintett minden hatóság figyelmének felkeltése, megfelelő képzést biztosítva mind az ellenőrzést végző tisztviselőknek, mind pedig az illetékes igazságügyi szerveknek. E tevékenység szerves részét kell, hogy képezze az uniós nemzeti hatóságok közötti új koordinációs eljárásoknak, lehetőség szerint a harmadik országok hatóságait is bevonva.

3.10   Hogyan lehetne a szervezett bűnözés ellen irányuló meglévő eszközöket a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének kezelése céljából uniós és tagállami szinten egyaránt hatékonyabban kihasználni? Milyen további intézkedések megtételére lehet szükség (pl. a szankciók tekintetében)? Mi lehet az Europol és az Eurojust szerepe e tekintetben?

Kívánatos, hogy az Europol bűnüldözési tevékenysége során kezelje prioritásként ezeket a bűncselekményeket, a tagállamok rendőrségeinek – az Európai Bizottság útmutatásának megfelelő – stratégiai koordinálásával, hogy hatékonyan fel lehessen lépni a védett állatok és növények befogásával, összegyűjtésével, tartásával, kereskedelmével és értékesítésével kapcsolatos bűncselekmények ellen, valamint az ezen állatok és növények részeivel és az ezekből készült termékekkel való üzletelés és jogellenes kereskedelem ellen.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 5-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (1973).

1

(2)  Az ENSZ Bűnmegelőzési és Büntető Igazságszolgáltatási Bizottsága által elfogadott és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által megerősített határozat.

2

(3)  Az utóbbi években az Unió területén belül is növekedett az egyes ritka fajok, pl. egyes madár-, korall-, hal- és teknősfajok illegális kereskedelmének volumene.

3

(4)  Ázsiában például a kasmírgyapjú iránti növekvő kereslet a háziasított fajok tenyészeteinek növekedéséhez vezetett, egyre nagyobb területektől megfosztva a vadon élő növényevő fajokat (antilopokat, vadlovakat, szamarakat), amelyek az őshonos ragadozókat (pl. farkas, hópárduc) magában foglaló tápláléklánc alapját jelentik. A „Conservation Biology” kiadványban közzétett „Globalization of the Cashmere Market and the Decline of Large Mammals in Central Asia” (A kasmírgyapjú piacának globalizálódása és a nagy emlősök számának csökkenése Közép-Ázsiában) tanulmány alapján.

4

A kasmírgyapjú piacának globalizálódása és a nagy emlősök számának csökkenése Közép-Ázsiában

(5)  Forrás: WWF-jelentés – http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_french_lr.pdf

5

(6)  A nyilatkozatot a 2014. február 12–13-i, a vadon élő fajok jogellenes kereskedelméről szóló konferencián részt vevő államfők, miniszterek és a 46 országot képviselő résztvevők írták alá.

6

(7)  A vadon élő fajok kereskedelme elleni küzdelem hálózatai (wildlife enforcement networks) olyan kormányközi regionális kezdeményezések, amelyek az e témára vonatkozó információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét célozzák meg: http://www.cites.org/eng/news/pr/2013/20130307_wen.php

7

(wildlife enforcement networks)

(8)  A 2014. február 14-i londoni nyilatkozat.

8

(9)  International Consortium on Combating Wildlife Crime.

9

International Consortium on Combating Wildlife Crime

(10)  A CITES keretén belül létezik egy globális címkézési rendszer a kaviár azonosítására, amelynek importálására csak az illetékes hatóságok által kiadott megfelelő engedélyek beszerzése után kerülhet sor. Ami a faipari ágazaton belüli kereskedelmet illeti, a közösségi jogszabályok úgy próbálják visszaszorítani a trópusi fák kereskedelmét, hogy támogatják a nemzeti nyomonkövetési rendszerek kiépítését, megerősítve a harmadik országok kormányzását. 2013 márciusa óta az EU megtiltotta az illegális vágásokból származó fáknak és fából készült termékeknek az importját, érkezzenek bármely országból is, és azt javasolta a tagállami nemzeti hatóságoknak, hogy ellenőrizzék és adott esetben büntessék azokat, akik bizonytalan eredetű faanyaggal kereskednek.

10

(11)  A felelős turizmus olyan megközelítést jelent, amely magában foglalja mind a helyszín természetes környezetének megőrzését, mind a vendéglátó népesség támogatását, akinek jövedelemforrást kell biztosítani. A tudatos turizmus vagy ökoturizmus hozzá fog járulni ahhoz, hogy sok ország kilábaljon a szegénységből, biztosítva legyen sok család túlélése, valamint hogy a természet és az állatok védelmet és oltalmat élvezzenek.

11

(12)  http://www.traffic.org/

12

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/58 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/58

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé

COM(2013) 913 final

2014/C 424/09

| Előadó: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Előadó:

Edgardo Maria IOZIA

2014. március 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé

COM(2013) 913 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2014. május 21-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4–5-én tartott 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 132 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) osztja az Európai Bizottság 2013. december 17-i közleményét, és igen fontosnak tartja a hatékony és fenntartható városi mobilitást támogató programok folytatását, mint például a Civitas, az Intelligens energia – Európa stb. Össze kell egyeztetni az ambiciózus terveket, mint amelyek a javaslatban szerepelnek azzal a ténnyel, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök hiányosak, ehhez pedig a sürgős kezdeményezésekre létező összes lehetséges megoldás szigorú és figyelmes vizsgálatára van szükség fenntartható mobilitás területén. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) osztja az Európai Bizottság 2013. december 17-i közleményét, és igen fontosnak tartja a hatékony és fenntartható városi mobilitást támogató programok folytatását, mint például a Civitas, az Intelligens energia – Európa stb. Össze kell egyeztetni az ambiciózus terveket, mint amelyek a javaslatban szerepelnek azzal a ténnyel, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök hiányosak, ehhez pedig a sürgős kezdeményezésekre létező összes lehetséges megoldás szigorú és figyelmes vizsgálatára van szükség fenntartható mobilitás területén.

| 1.2 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja






  — | a realisztikus, integrált és összehangolt tervek elfogadását, amelyeket folyamatosan ellenőriznek, és amelyek mind a személyek mobilitását, mind a logisztikai láncot szem előtt tartják és a társadalom minden tagjáról gondoskodnak, főként a csökkent mobilitású személyekről, |
| --- | --- | --- |

1.2

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja

—

a realisztikus, integrált és összehangolt tervek elfogadását, amelyeket folyamatosan ellenőriznek, és amelyek mind a személyek mobilitását, mind a logisztikai láncot szem előtt tartják és a társadalom minden tagjáról gondoskodnak, főként a csökkent mobilitású személyekről,

| — | a szubszidiaritás elvének hasznosítását, annak megfelelően, ahogyan az Európai Bizottság tudatosan egyensúlyra törekedett az egyes felelősségi szintek között, különös tekintettel a tagállamok aktív szerepvállalásának elősegítésére, |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás elvének hasznosítását, annak megfelelően, ahogyan az Európai Bizottság tudatosan egyensúlyra törekedett az egyes felelősségi szintek között, különös tekintettel a tagállamok aktív szerepvállalásának elősegítésére,

| — | a pénzügyi források mobilizálását, a magántőke bevonása által is, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi források mobilizálását, a magántőke bevonása által is,

| — | a polgárok és a civil társadalmi szervezetek bevonását annak érdekében, hogy a fenntartható mobilitási terv kihívás legyen a teljes közösség számára, |
| --- | --- |

—

a polgárok és a civil társadalmi szervezetek bevonását annak érdekében, hogy a fenntartható mobilitási terv kihívás legyen a teljes közösség számára,

| — | a legjobb gyakorlatok cseréjének ösztönzését egy nagy közös európai portál által, |
| --- | --- |

—

a legjobb gyakorlatok cseréjének ösztönzését egy nagy közös európai portál által,

| — | a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés újraindítását, |
| --- | --- |

—

a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés újraindítását,

| — | a közösség és az EBB pénzügyi részvételének növelését, ami a fenntartható városi mobilitás terve európai szintű megvalósításának motorja kellene hogy legyen, mely terv az uniós polgárok 70 %-át érinti, |
| --- | --- |

—

a közösség és az EBB pénzügyi részvételének növelését, ami a fenntartható városi mobilitás terve európai szintű megvalósításának motorja kellene hogy legyen, mely terv az uniós polgárok 70 %-át érinti,

| — | az állami hatóságok és magánszereplők összehangolásának megerősítését, amelyek az integratív városi közlekedési szolgáltatásokkal foglakoznak, átfogó és célirányos megközelítés által, |
| --- | --- |

—

az állami hatóságok és magánszereplők összehangolásának megerősítését, amelyek az integratív városi közlekedési szolgáltatásokkal foglakoznak, átfogó és célirányos megközelítés által,

| — | koherens logisztika létrehozására való törekvést, amely az „ellenállóbb város” (transition town), célkitűzéseinek elérésére fókuszál, amelyben minden szereplő a polgárok élet- és egészségügyi körülményeinek javítása érdekében működik együtt, |
| --- | --- |

—

koherens logisztika létrehozására való törekvést, amely az „ellenállóbb város” (transition town), célkitűzéseinek elérésére fókuszál, amelyben minden szereplő a polgárok élet- és egészségügyi körülményeinek javítása érdekében működik együtt,

| — | a köz- és magánszféra összehangolásának kezelését, megnyitva a piacot a verseny előtt, feltételezve, hogy társadalmi garanciákat, az árak ellenőrzését és a környezet fenntarthatóságát teljes mértékben figyelembe veszik, |
| --- | --- |

—

a köz- és magánszféra összehangolásának kezelését, megnyitva a piacot a verseny előtt, feltételezve, hogy társadalmi garanciákat, az árak ellenőrzését és a környezet fenntarthatóságát teljes mértékben figyelembe veszik,

| — | általános iránymutatások kidolgozását a tömegközlekedési járművek jellemzői tekintetében, olyan európai piac létrehozása által, ahol beszerzési központok által javítani lehet a méretgazdaságosságot. |
| --- | --- |

—

általános iránymutatások kidolgozását a tömegközlekedési járművek jellemzői tekintetében, olyan európai piac létrehozása által, ahol beszerzési központok által javítani lehet a méretgazdaságosságot.

| 1.3 | Az EGSZB egyetért azzal a stratégiai szereppel, amelyet a városi mobilitás tölt be az intelligens városok irányában történő fejlődési folyamatban, amelyek emberléptékűek, képesek szembenézni a környezeti kihívásokkal és alkalmazkodni az új követelményekhez; hangsúlyozza a közlekedéspolitikát még mindig gyakran meghatározó ágazati szintű gondolkodáson való túllépés fontosságát. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB egyetért azzal a stratégiai szereppel, amelyet a városi mobilitás tölt be az intelligens városok irányában történő fejlődési folyamatban, amelyek emberléptékűek, képesek szembenézni a környezeti kihívásokkal és alkalmazkodni az új követelményekhez; hangsúlyozza a közlekedéspolitikát még mindig gyakran meghatározó ágazati szintű gondolkodáson való túllépés fontosságát.

| 1.4 | A jövőbeni beavatkozások során megfelelően figyelembe kell venni az egyensúly szükségességét a szociális, gazdasági és környezeti szempontok, vagyis a fenntartható fejlődés három tengelye között. |
| --- | --- |

1.4

A jövőbeni beavatkozások során megfelelően figyelembe kell venni az egyensúly szükségességét a szociális, gazdasági és környezeti szempontok, vagyis a fenntartható fejlődés három tengelye között.

| 1.5 | Az EGSZB nem ellenzi a verseny és a városi közlekedési piac felé való nyitás intézkedéseit, feltéve, hogy megőrzik a munkavállalók jogait és munkahelyeiket, a decentralizált hálózat fenntartásának garanciáit, a szolgáltatások és a díjak tényleges javítását. Folyamatos nyomon követésre lesz szükség a szerződési feltételek szigorú figyelembevételének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB nem ellenzi a verseny és a városi közlekedési piac felé való nyitás intézkedéseit, feltéve, hogy megőrzik a munkavállalók jogait és munkahelyeiket, a decentralizált hálózat fenntartásának garanciáit, a szolgáltatások és a díjak tényleges javítását. Folyamatos nyomon követésre lesz szükség a szerződési feltételek szigorú figyelembevételének ellenőrzésére.

| 1.6 | Az EGSZB kiemeli, hogy egy hatékony, eredményes és fenntartható közlekedéspolitika a következőkön alapul: | európai szinten






  — | a fenntartható mobilitásra vonatkozó projekteket széles körű közösségi tapasztalattá kell tenni, amely helyi kezdeményezések révén bevonja a városokat annak érdekében, hogy jobban felhívják a polgárok figyelmét a változások szükségességére, a berögzült szokások tekintetében is; |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

Az EGSZB kiemeli, hogy egy hatékony, eredményes és fenntartható közlekedéspolitika a következőkön alapul:

európai szinten

—

a fenntartható mobilitásra vonatkozó projekteket széles körű közösségi tapasztalattá kell tenni, amely helyi kezdeményezések révén bevonja a városokat annak érdekében, hogy jobban felhívják a polgárok figyelmét a változások szükségességére, a berögzült szokások tekintetében is;

| — | a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés nagyszabású újraindítása az energiahatékonysággal kapcsolatban, amelybe beletartozik a városi mobilitás hatékonyabbá tétele is; |
| --- | --- |

—

a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés nagyszabású újraindítása az energiahatékonysággal kapcsolatban, amelybe beletartozik a városi mobilitás hatékonyabbá tétele is;

| — | a szükséges kezdeményezések finanszírozása az európai uniós források, például a strukturális alapok vagy a Horizont 2020 mobilizálása által az ágazat kutatás és fejlesztés része számára; |
| --- | --- |

—

a szükséges kezdeményezések finanszírozása az európai uniós források, például a strukturális alapok vagy a Horizont 2020 mobilizálása által az ágazat kutatás és fejlesztés része számára;

| — | kedvezményes rátájú EBB-alapok, és ahol lehetséges, állami-magán partnerségek kialakítása nagy városi infrastruktúrák létrehozása és kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

kedvezményes rátájú EBB-alapok, és ahol lehetséges, állami-magán partnerségek kialakítása nagy városi infrastruktúrák létrehozása és kezelése céljából;

| | nemzeti szinten






  — | a hatékonyabb és kevésbé szennyező közlekedés ösztönzése, új technológiák alkalmazása; |
| --- | --- | --- |

nemzeti szinten

—

a hatékonyabb és kevésbé szennyező közlekedés ösztönzése, új technológiák alkalmazása;

| — | annak szavatolása, hogy a polgárok (főként a mozgáskorlátozott személyek) valóban hozzáférjenek a fenntartható mobilitáshoz; |
| --- | --- |

—

annak szavatolása, hogy a polgárok (főként a mozgáskorlátozott személyek) valóban hozzáférjenek a fenntartható mobilitáshoz;

| | területi szinten






  — | intermodalitás; |
| --- | --- | --- |

területi szinten

—

intermodalitás;

| — | távmunka-pólusok kialakítása; |
| --- | --- |

—

távmunka-pólusok kialakítása;

| — | közös képzési politikák a köztisztviselők és az ágazat szakemberei számára egységes kompetenciák és stratégiák kialakítása céljából; |
| --- | --- |

—

közös képzési politikák a köztisztviselők és az ágazat szakemberei számára egységes kompetenciák és stratégiák kialakítása céljából;

| — | a központi városi területekhez való hozzáférést szabályozó célirányos és fenntartható politikák; |
| --- | --- |

—

a központi városi területekhez való hozzáférést szabályozó célirányos és fenntartható politikák;

| — | egységes stratégiák kialakítása céljából koordináció a nagyvárosi övezetekkel szomszédos területekkel; |
| --- | --- |

—

egységes stratégiák kialakítása céljából koordináció a nagyvárosi övezetekkel szomszédos területekkel;

| — | a polgárok bevonása a legjobb megoldások keresésébe; |
| --- | --- |

—

a polgárok bevonása a legjobb megoldások keresésébe;

| — | az elért eredmények folyamatos monitorozása és a nem hatékony intézkedések megfelelő és gyors megváltoztatása; |
| --- | --- |

—

az elért eredmények folyamatos monitorozása és a nem hatékony intézkedések megfelelő és gyors megváltoztatása;

| — | a tömegközlekedés és az egyéni közlekedés felelős használatára nevelés; |
| --- | --- |

—

a tömegközlekedés és az egyéni közlekedés felelős használatára nevelés;

| — | együttműködés kialakítása a vállalkozások között annak érdekében, hogy összehangolják az ipari komplexumoktól és a kisipari körzetektől kiinduló, illetve odairányuló közlekedést; |
| --- | --- |

—

együttműködés kialakítása a vállalkozások között annak érdekében, hogy összehangolják az ipari komplexumoktól és a kisipari körzetektől kiinduló, illetve odairányuló közlekedést;

| — | a célcsoportok, vagyis hasonló igényekkel rendelkező csoportok bevonása a specifikus szükségletekre irányuló szolgáltatások jellemzőinek közös értékelésére. |
| --- | --- |

—

a célcsoportok, vagyis hasonló igényekkel rendelkező csoportok bevonása a specifikus szükségletekre irányuló szolgáltatások jellemzőinek közös értékelésére.

| 1.7 | Az EGSZB hangsúlyozza az illetékes állami szervek és a polgárok szorosabb együttműködésének fontosságát, és kitér arra, hogy az Európai Bizottság milyen ajánlásokat fogalmaz meg a városi mobilitásról szóló cselekvési tervében (1), különös figyelemmel a sebezhető csoportok, mint az idősek, az alacsony jövedelműek, vagy a mozgáskorlátozott személyek mobilitással kapcsolatos szükségleteire, amelyek egyedi politikákat igényelnek. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB hangsúlyozza az illetékes állami szervek és a polgárok szorosabb együttműködésének fontosságát, és kitér arra, hogy az Európai Bizottság milyen ajánlásokat fogalmaz meg a városi mobilitásról szóló cselekvési tervében (1), különös figyelemmel a sebezhető csoportok, mint az idősek, az alacsony jövedelműek, vagy a mozgáskorlátozott személyek mobilitással kapcsolatos szükségleteire, amelyek egyedi politikákat igényelnek.

| 1.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak erőteljesen rá kellett volna mutatnia ezekre a szempontokra, amelyek tűrhetetlen diszkriminációt eredményeznek. Az Európai Bizottságnak vállalnia kellene annak figyelemmel kísérését, hogy a mobilitáshoz való jog, amely európai uniós alapjog, minden polgár számára diszkrimináció nélkül szavatolva legyen a tagállamokban. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak erőteljesen rá kellett volna mutatnia ezekre a szempontokra, amelyek tűrhetetlen diszkriminációt eredményeznek. Az Európai Bizottságnak vállalnia kellene annak figyelemmel kísérését, hogy a mobilitáshoz való jog, amely európai uniós alapjog, minden polgár számára diszkrimináció nélkül szavatolva legyen a tagállamokban.

| 1.9 | Az EGSZB azt kéri, hogy foglalkozzanak a mobilitás és a szegénység összefüggésével és keressenek megoldást rá, ahogyan azt az Európai Unió az energiaszegénység esetében és egyéb területeken is tette; a tagállamoknak intézkedéseket kellene hozniuk a legsebezhetőbb, szegény társadalmi osztályok érdekében. A mobilitáshoz való jog mindenkit megillet és nem korlátozható a jómódú polgárokra. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB azt kéri, hogy foglalkozzanak a mobilitás és a szegénység összefüggésével és keressenek megoldást rá, ahogyan azt az Európai Unió az energiaszegénység esetében és egyéb területeken is tette; a tagállamoknak intézkedéseket kellene hozniuk a legsebezhetőbb, szegény társadalmi osztályok érdekében. A mobilitáshoz való jog mindenkit megillet és nem korlátozható a jómódú polgárokra.

| 1.10 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, milyen lehetőségek rejlenek a városi logisztikában a megnövekedett hatékonyság és szubszidiaritás elemeként. A logisztikának emiatt megfelelő figyelmet kell szentelni a városi tervezési és együttműködési projektekben. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság e területen tervezett kezdeményezéseit is. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, milyen lehetőségek rejlenek a városi logisztikában a megnövekedett hatékonyság és szubszidiaritás elemeként. A logisztikának emiatt megfelelő figyelmet kell szentelni a városi tervezési és együttműködési projektekben. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság e területen tervezett kezdeményezéseit is.

| 1.11 | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy egy egységes eszköz segítségével egyesítsen minden kezdeményezést és politikát a városi mobilitás területén. Jelenleg legalább 5 ezzel foglalkozó portál létezik, ami a források pazarlásához és korlátozott hatékonysághoz vezet. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy egy egységes eszköz segítségével egyesítsen minden kezdeményezést és politikát a városi mobilitás területén. Jelenleg legalább 5 ezzel foglalkozó portál létezik, ami a források pazarlásához és korlátozott hatékonysághoz vezet.

| 1.12 | Európának és a tagállamoknak közös ambiciózus célt követve közös, integrált politikát kell kialakítaniuk. Arra kell nevelni a polgárokat, hogy alternatív és kevésbé szennyező közlekedési módokat használjanak. A változás elsődleges módja az oktatás. Újra fel kell fedezni a városi séta örömét, biciklire kell ülni munkába menet vagy a barátokkal való találkozáshoz. A hatóságoknak kulturális kezdeményezésekkel kellene ösztönözniük ezt a fenntartható mobilitást, történelmi vagy régészeti útvonalakat kellene kialakítaniuk a városközpontokban idegenvezetéssel, támogatva a biciklis túrák szervezését, amelyek felhívják magukra a figyelmet lendületességükkel, és versengésre ösztönöznek. |
| --- | --- |

1.12

Európának és a tagállamoknak közös ambiciózus célt követve közös, integrált politikát kell kialakítaniuk. Arra kell nevelni a polgárokat, hogy alternatív és kevésbé szennyező közlekedési módokat használjanak. A változás elsődleges módja az oktatás. Újra fel kell fedezni a városi séta örömét, biciklire kell ülni munkába menet vagy a barátokkal való találkozáshoz. A hatóságoknak kulturális kezdeményezésekkel kellene ösztönözniük ezt a fenntartható mobilitást, történelmi vagy régészeti útvonalakat kellene kialakítaniuk a városközpontokban idegenvezetéssel, támogatva a biciklis túrák szervezését, amelyek felhívják magukra a figyelmet lendületességükkel, és versengésre ösztönöznek.

| 1.13 | A mai városok az elkövetkezendő évtizedekben nagy változásokon mennek majd keresztül építészeti és urbanisztikai szinten. Az EGSZB az összes alkalmazható intézkedés terjesztését ajánlja. A városi innovációt és a helyi kezdeményezéseket érintő információs és kommunikációs technológiáknak köszönhetően javítható a mobilitás, és élhetőbb városok alakíthatók ki a jövő generációi számára. |
| --- | --- |

1.13

A mai városok az elkövetkezendő évtizedekben nagy változásokon mennek majd keresztül építészeti és urbanisztikai szinten. Az EGSZB az összes alkalmazható intézkedés terjesztését ajánlja. A városi innovációt és a helyi kezdeményezéseket érintő információs és kommunikációs technológiáknak köszönhetően javítható a mobilitás, és élhetőbb városok alakíthatók ki a jövő generációi számára.

| 1.14 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy vegyék megfelelően figyelembe a városi közlekedési hálózat méltányos és egységes kialakításának szükségességét, elkerülve, hogy a tömegközlekedés által kevésbé kiszolgált, vagy egyáltalán nem kiszolgált városrészekben lakók a város modern gettóiba kényszerüljenek. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB azt ajánlja, hogy vegyék megfelelően figyelembe a városi közlekedési hálózat méltányos és egységes kialakításának szükségességét, elkerülve, hogy a tömegközlekedés által kevésbé kiszolgált, vagy egyáltalán nem kiszolgált városrészekben lakók a város modern gettóiba kényszerüljenek.

| 1.15 | Elengedhetetlen az erős és szoros koordináció kialakítása minden állami és magán döntéshozatali szerv között valamennyi szinten. A fenntartható, valamint az éghajlattal, környezettel, energiával, egészségvédelemmel, idő- és energiamegtakarítással és a hatékony gazdasági fellendítő hatással kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban lévő városi mobilitási terveknek minden szinten prioritássá kell válniuk az Európai Unióban |
| --- | --- |

1.15

Elengedhetetlen az erős és szoros koordináció kialakítása minden állami és magán döntéshozatali szerv között valamennyi szinten. A fenntartható, valamint az éghajlattal, környezettel, energiával, egészségvédelemmel, idő- és energiamegtakarítással és a hatékony gazdasági fellendítő hatással kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban lévő városi mobilitási terveknek minden szinten prioritássá kell válniuk az Európai Unióban

| 1.16 | Az EGSZB konkrét intézkedések elfogadását ajánlja kerékpár- és sétautak kialakítására, amelyek kizárólagosan ezt a fenntartható mobilitási formát szolgálnák, valamint ezek megvalósítását szorgalmazza, ahol lehetőség van rá, összekötve ezeket a tömegközlekedés intermodális csomópontjaival. |
| --- | --- |

1.16

Az EGSZB konkrét intézkedések elfogadását ajánlja kerékpár- és sétautak kialakítására, amelyek kizárólagosan ezt a fenntartható mobilitási formát szolgálnák, valamint ezek megvalósítását szorgalmazza, ahol lehetőség van rá, összekötve ezeket a tömegközlekedés intermodális csomópontjaival.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Európa a világ egyik legvárosiasabb jellegű kontinense. Az európai lakosság több mint kétharmada él jelenleg városi területeken és ez az arány folyamatosan növekszik (Az Európai Bizottság „A jövő városai” című jelentése, 2011). Számos városban a forrásokból adódóan a mobilitás egyre nehezebb és egyre kevésbé hatékony, sokszor jellemzőek a rendszeres közlekedési torlódások, melyek éves költségét 80 milliárd euróra becsülik (A torlódások összköltsége; lásd: SEC(2011) 358 final), a rossz levegőminőség, a balesetek, a zajártalom és a magas CO2-kibocsátás. Európában a városi mobilitás alapja legnagyobb részben a hagyományos üzemanyaggal működő saját személygépkocsik használata. |
| --- | --- |

2.1

Európa a világ egyik legvárosiasabb jellegű kontinense. Az európai lakosság több mint kétharmada él jelenleg városi területeken és ez az arány folyamatosan növekszik (Az Európai Bizottság „A jövő városai” című jelentése, 2011). Számos városban a forrásokból adódóan a mobilitás egyre nehezebb és egyre kevésbé hatékony, sokszor jellemzőek a rendszeres közlekedési torlódások, melyek éves költségét 80 milliárd euróra becsülik (A torlódások összköltsége; lásd: SEC(2011) 358 final), a rossz levegőminőség, a balesetek, a zajártalom és a magas CO2-kibocsátás. Európában a városi mobilitás alapja legnagyobb részben a hagyományos üzemanyaggal működő saját személygépkocsik használata.

| 2.2 | Siim Kallas, az Európai Bizottság alelnöke, mobilitáspolitikáért és közlekedésért felelős biztos a következőképpen nyilatkozott: „A városi mobilitás problémájának kezelése ma a közlekedés területének egyik fő kihívása. Összefogással azonban nagyobb esélyünk van a sikerre.” (http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1255_hu.htm). |
| --- | --- |

2.2

Siim Kallas, az Európai Bizottság alelnöke, mobilitáspolitikáért és közlekedésért felelős biztos a következőképpen nyilatkozott: „A városi mobilitás problémájának kezelése ma a közlekedés területének egyik fő kihívása. Összefogással azonban nagyobb esélyünk van a sikerre.” (http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1255_hu.htm).

| 2.3 | Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa felismerték, hogy a hatékonyság és az energiamegtakarítás javítása érdekében megfelelő stratégiák elfogadására van szükség a közlekedési ágazatban az energiahasználat problémájával és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos problémával való szembenézés érdekében. Ezzel a céllal fogadták el a 2009. április 23-i 2009/33/EK irányelvet, mely a tiszta és alacsony energiafogyasztású közúti járművek piacának előmozdítására irányul, figyelembe véve azok energiával kapcsolatos és környezeti hatását teljes életciklusuk során. |
| --- | --- |

2.3

Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa felismerték, hogy a hatékonyság és az energiamegtakarítás javítása érdekében megfelelő stratégiák elfogadására van szükség a közlekedési ágazatban az energiahasználat problémájával és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos problémával való szembenézés érdekében. Ezzel a céllal fogadták el a 2009. április 23-i 2009/33/EK irányelvet, mely a tiszta és alacsony energiafogyasztású közúti járművek piacának előmozdítására irányul, figyelembe véve azok energiával kapcsolatos és környezeti hatását teljes életciklusuk során.

| 2.4 | Az Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé című fehér könyv (COM(2011) 144, 2011. március 28.) célja olyan modern és versenyképes közlekedési rendszer létrehozása, amely ösztönzi a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást, csökkenti Európa kőolajtól való függőségét és a CO2-kibocsátást. |
| --- | --- |

2.4

Az Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé című fehér könyv (COM(2011) 144, 2011. március 28.) célja olyan modern és versenyképes közlekedési rendszer létrehozása, amely ösztönzi a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást, csökkenti Európa kőolajtól való függőségét és a CO2-kibocsátást.

| 2.5 | Európában jelenleg a CO2-kibocsátás negyede a közlekedésből származik, amely főként a városi térségekben kiemelt módon hozzájárul a levegő minőségének romlásához (részecskék, NOx, HC és CO). A benzin és a dízel alternatíváját képező üzemanyagok használata csökkentené a közúti közlekedés környezeti hatását, amennyiben ezeket az üzemanyagokat fenntartható módon állítanák elő. |
| --- | --- |

2.5

Európában jelenleg a CO2-kibocsátás negyede a közlekedésből származik, amely főként a városi térségekben kiemelt módon hozzájárul a levegő minőségének romlásához (részecskék, NOx, HC és CO). A benzin és a dízel alternatíváját képező üzemanyagok használata csökkentené a közúti közlekedés környezeti hatását, amennyiben ezeket az üzemanyagokat fenntartható módon állítanák elő.

| 2.6 | Az EGSZB „A városi mobilitás cselekvési terve” " (2)című véleményében nagyra értékelte, hogy az Európai Bizottság 2009-ben kiadta a városi mobilitásról szóló cselekvési tervét, melyben olyan javaslatokat tesz a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságoknak, amelyek révén a lehető legmagasabb és legfenntarthatóbb életszínvonalat lehet biztosítani a városi övezetekben. Azonban a javasolt intézkedések nagy része nem volt kötelező érvényű. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB „A városi mobilitás cselekvési terve” " (2)című véleményében nagyra értékelte, hogy az Európai Bizottság 2009-ben kiadta a városi mobilitásról szóló cselekvési tervét, melyben olyan javaslatokat tesz a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságoknak, amelyek révén a lehető legmagasabb és legfenntarthatóbb életszínvonalat lehet biztosítani a városi övezetekben. Azonban a javasolt intézkedések nagy része nem volt kötelező érvényű.

| 2.7 | A versenyképes és az Európai Bizottság által javasolt források szempontjából hatékony közlekedési rendszer célkitűzései között a következők szerepelnek: „a »hagyományos tüzelőanyaggal működő« gépjárművek használatát 2030-ig felére kell csökkenteni, 2050-re pedig teljesen ki kell küszöbölni; a jelentősebb városközpontok logisztikáját alapvetően szén-dioxid-mentesíteni kell 2030-ra”, valamint „A közúti baleseti halálozást 2050-re szinte nullára kell csökkenteni” (3). |
| --- | --- |

2.7

A versenyképes és az Európai Bizottság által javasolt források szempontjából hatékony közlekedési rendszer célkitűzései között a következők szerepelnek: „a »hagyományos tüzelőanyaggal működő« gépjárművek használatát 2030-ig felére kell csökkenteni, 2050-re pedig teljesen ki kell küszöbölni; a jelentősebb városközpontok logisztikáját alapvetően szén-dioxid-mentesíteni kell 2030-ra”, valamint „A közúti baleseti halálozást 2050-re szinte nullára kell csökkenteni” (3).

| 2.8 | A fenntartható városi mobilitás érdekében végrehajtott európai uniós kezdeményezéseket felsoroló összefoglalásból jelen vélemény az Európai Bizottság nemrégiben kiadott, Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé című közleményére összpontosít. A nagy népsűrűséggel rendelkező városok sajátossága, hogy a jelenlegi fejlődési modell átalakítható egy, a rendelkezésre álló forrásokat jobban hasznosító modellé. |
| --- | --- |

2.8

A fenntartható városi mobilitás érdekében végrehajtott európai uniós kezdeményezéseket felsoroló összefoglalásból jelen vélemény az Európai Bizottság nemrégiben kiadott, Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé című közleményére összpontosít. A nagy népsűrűséggel rendelkező városok sajátossága, hogy a jelenlegi fejlődési modell átalakítható egy, a rendelkezésre álló forrásokat jobban hasznosító modellé.

| 2.9 | Az új környezeti kihívások, amelyekkel a nagyvárosoknak és a városlakóknak kell szembenézniük a közeljövőben, hozzájárultak ahhoz, hogy a városi mobilitás témája központi jelentőségűvé vált az „ellenállóbb városok” (transition town) építésének keretében. Az ellenállóság fogalma a városi térségek mobilitási politikáinak vizsgálata során várhatóan döntő lendületet ad a városi átalakulások hatékonyabb integrációjának, biztosítva az energiapolitikákat, környezeti politikákat és a mobilitást érintő integrált kormányzati megközelítést. |
| --- | --- |

2.9

Az új környezeti kihívások, amelyekkel a nagyvárosoknak és a városlakóknak kell szembenézniük a közeljövőben, hozzájárultak ahhoz, hogy a városi mobilitás témája központi jelentőségűvé vált az „ellenállóbb városok” (transition town) építésének keretében. Az ellenállóság fogalma a városi térségek mobilitási politikáinak vizsgálata során várhatóan döntő lendületet ad a városi átalakulások hatékonyabb integrációjának, biztosítva az energiapolitikákat, környezeti politikákat és a mobilitást érintő integrált kormányzati megközelítést.

| 2.10 | Az EGSZB egyetért az integrált megközelítés alkalmazásával, amely intézkedéseket ösztönöz a különböző szektorokban, amilyen a környezetvédelem és az egészségügy, az energiahatékony és tiszta technológiák, az infrastruktúrák javítása, a város- és közlekedéstervezés, a városi áruszállítás logisztikája, az innováció és a kutatás, a közúti biztonság és a közvélemény figyelmének felkeltése. |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB egyetért az integrált megközelítés alkalmazásával, amely intézkedéseket ösztönöz a különböző szektorokban, amilyen a környezetvédelem és az egészségügy, az energiahatékony és tiszta technológiák, az infrastruktúrák javítása, a város- és közlekedéstervezés, a városi áruszállítás logisztikája, az innováció és a kutatás, a közúti biztonság és a közvélemény figyelmének felkeltése.

| 2.11 | Az EGSZB kiemeli, hogy nagy figyelmet kell fordítani a közúti balesetek csökkentésére, valamint a polgárok egészségének javítására olyan hosszú távú stratégiák elfogadása által, amelyek célja az ambiciózus célkitűzések elérését szolgáló összes megfelelő intézkedés végrehajtása. Minden, ezek által a politikák által megmentett emberi élet, minden elkerült baleset, minden megmentett polgár felbecsülhetetlen értéket jelent a társadalom számára, és ennek a mércének az alapján kellene meghatározni a rendelkezések sürgősségét. |
| --- | --- |

2.11

Az EGSZB kiemeli, hogy nagy figyelmet kell fordítani a közúti balesetek csökkentésére, valamint a polgárok egészségének javítására olyan hosszú távú stratégiák elfogadása által, amelyek célja az ambiciózus célkitűzések elérését szolgáló összes megfelelő intézkedés végrehajtása. Minden, ezek által a politikák által megmentett emberi élet, minden elkerült baleset, minden megmentett polgár felbecsülhetetlen értéket jelent a társadalom számára, és ennek a mércének az alapján kellene meghatározni a rendelkezések sürgősségét.

3.   Európai kezdeményezések a városi mobilitás területén

| 3.1 | Több európai szintű stratégia és kezdeményezés irányul a fenntartható városi mobilitás formáinak megkönnyítésére, így a városi közlekedés formáival és eszközeivel kapcsolatos innovációk ösztönzésére, az intermodális városi közlekedés támogatására, a tömegközlekedés, valamint a gyaloglás és a kerékpározás számára kedvező politikákra, valamint a városi mobilitás bevonására egy integrált városfejlesztési stratégiai keretbe. A rendelkezésre álló alapok sajnos csökkentek és nem elégségesek a több szinten szükséges kezdeményezések végrehajtására. A tagállamok a maguk részéről megnyirbálták a helyi önkormányzatok pénzügyi alapjait, amelyeknek le kellett lassítaniuk a városi mobilitás javítását célzó terveik megvalósítását. Sürgősen radikális irányváltásra van szükség, és újra el kell indulni a befektetések és a munka jól bejárt ösvényén, de főként az emberek életminőségének gyors javítása szükséges. |
| --- | --- |

3.1

Több európai szintű stratégia és kezdeményezés irányul a fenntartható városi mobilitás formáinak megkönnyítésére, így a városi közlekedés formáival és eszközeivel kapcsolatos innovációk ösztönzésére, az intermodális városi közlekedés támogatására, a tömegközlekedés, valamint a gyaloglás és a kerékpározás számára kedvező politikákra, valamint a városi mobilitás bevonására egy integrált városfejlesztési stratégiai keretbe. A rendelkezésre álló alapok sajnos csökkentek és nem elégségesek a több szinten szükséges kezdeményezések végrehajtására. A tagállamok a maguk részéről megnyirbálták a helyi önkormányzatok pénzügyi alapjait, amelyeknek le kellett lassítaniuk a városi mobilitás javítását célzó terveik megvalósítását. Sürgősen radikális irányváltásra van szükség, és újra el kell indulni a befektetések és a munka jól bejárt ösvényén, de főként az emberek életminőségének gyors javítása szükséges.

| 3.2 | Intelligens városok és települések |
| --- | --- |

3.2

Intelligens városok és települések

| 3.3 | Az Intelligens városok és települések európai innovációs partnerség az intelligens városok és települések elnevezésű 2011-es európai bizottsági kezdeményezés folyományaként jött létre; a polgárok, vállalkozások és települések képviselőiből áll, és olyan fórumot biztosít számukra, ahol innovatív megoldásokat azonosíthatnak, fejleszthetnek ki és valósíthatnak meg. A fenntartható városi mobilitás az Intelligens városok és települések európai innovációs partnerségének egyik legfőbb témája, emellett foglalkozik a fenntartható térségekkel és építési környezettel, az energiaszektorhoz tartozó integrált infrastruktúrákkal és folyamatokkal, az információs, kommunikációs és közlekedési technológiákkal. |
| --- | --- |

3.3

Az Intelligens városok és települések európai innovációs partnerség az intelligens városok és települések elnevezésű 2011-es európai bizottsági kezdeményezés folyományaként jött létre; a polgárok, vállalkozások és települések képviselőiből áll, és olyan fórumot biztosít számukra, ahol innovatív megoldásokat azonosíthatnak, fejleszthetnek ki és valósíthatnak meg. A fenntartható városi mobilitás az Intelligens városok és települések európai innovációs partnerségének egyik legfőbb témája, emellett foglalkozik a fenntartható térségekkel és építési környezettel, az energiaszektorhoz tartozó integrált infrastruktúrákkal és folyamatokkal, az információs, kommunikációs és közlekedési technológiákkal.

| 3.4 | Civitas |
| --- | --- |

3.4

Civitas

| 3.5 | Az Európai Bizottság által társfinanszírozott Civitas kezdeményezés 2002 óta új lendületet hoz a városoknak azáltal, hogy fenntartható közlekedési rendszert vezetett be több mint 200 európai városban, és jelenleg igen aktív hálózatként működik az ágazatban. A Horizont 2020 keretében az Európai Bizottság szeretné megerősíteni ezt a kezdeményezést, amely a versenyképes és erőforrás-hatékony mobilitás felé való elmozduláshoz szükséges innovatív technológiák felhasználására irányul. Az EGSZB több ízben hangsúlyozta e kezdeményezés és más, a fenntartható mobilitás ösztönzése területén létező kezdeményezések fontosságát. |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság által társfinanszírozott Civitas kezdeményezés 2002 óta új lendületet hoz a városoknak azáltal, hogy fenntartható közlekedési rendszert vezetett be több mint 200 európai városban, és jelenleg igen aktív hálózatként működik az ágazatban. A Horizont 2020 keretében az Európai Bizottság szeretné megerősíteni ezt a kezdeményezést, amely a versenyképes és erőforrás-hatékony mobilitás felé való elmozduláshoz szükséges innovatív technológiák felhasználására irányul. Az EGSZB több ízben hangsúlyozta e kezdeményezés és más, a fenntartható mobilitás ösztönzése területén létező kezdeményezések fontosságát.

| 3.6 | Transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) |
| --- | --- |

3.6

Transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T)

| 3.7 | Az Európai Unió támogatja a városi területek közös érdekű projektjeit, amelyek célja például a nemzeti vagy nemzetközi ellátási láncok részét képező városi logisztikai rendszerek fejlesztése. |
| --- | --- |

3.7

Az Európai Unió támogatja a városi területek közös érdekű projektjeit, amelyek célja például a nemzeti vagy nemzetközi ellátási láncok részét képező városi logisztikai rendszerek fejlesztése.

| 3.8 | A Polgármesterek Szövetsége |
| --- | --- |

3.8

A Polgármesterek Szövetsége

| 3.9 | A fenntarthatóbb közlekedési módok felé való átmenet igen lassú. A Polgármesterek Szövetségének kezdeményezése, amelyet az Európai Bizottság 2008-ban indított el, arra ösztönzi az aláíró városokat, hogy a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervekbe vegyék be a közlekedéssel és a városi mobilitással kapcsolatos témákat, biztosítva a polgárok bevonását és általánosabb értelemben a civil társadalom részvételét (A Polgármesterek Szövetségének iránymutatásai a fenntartható energiára irányuló cselekvési tervvel kapcsolatban). |
| --- | --- |

3.9

A fenntarthatóbb közlekedési módok felé való átmenet igen lassú. A Polgármesterek Szövetségének kezdeményezése, amelyet az Európai Bizottság 2008-ban indított el, arra ösztönzi az aláíró városokat, hogy a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervekbe vegyék be a közlekedéssel és a városi mobilitással kapcsolatos témákat, biztosítva a polgárok bevonását és általánosabb értelemben a civil társadalom részvételét (A Polgármesterek Szövetségének iránymutatásai a fenntartható energiára irányuló cselekvési tervvel kapcsolatban).

4.   A közlemény tartalma

| 4.1 | Az Európai Bizottság közleménye az európai városokon belüli mobilitás jelenlegi nehézségeire és hatékonyságának hiányára összpontosít, és olyan problémákat tárgyal, mint a közlekedési torlódások, a magas CO2-kibocsátás, a levegő minősége, a városokban bekövetkezett halálos balesetek, az emberi egészségre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság közleménye az európai városokon belüli mobilitás jelenlegi nehézségeire és hatékonyságának hiányára összpontosít, és olyan problémákat tárgyal, mint a közlekedési torlódások, a magas CO2-kibocsátás, a levegő minősége, a városokban bekövetkezett halálos balesetek, az emberi egészségre gyakorolt hatás.

| 4.2 | A közlemény célja az európai városoknak nyújtott támogatás fokozása a városi mobilitási problémák elleni küzdelmük során, a fenntartható fejlődés szavatolása, valamint egy versenyképesebb és a források szempontjából hatékonyabb európai közlekedési rendszer célkitűzéseinek követése végett. |
| --- | --- |

4.2

A közlemény célja az európai városoknak nyújtott támogatás fokozása a városi mobilitási problémák elleni küzdelmük során, a fenntartható fejlődés szavatolása, valamint egy versenyképesebb és a források szempontjából hatékonyabb európai közlekedési rendszer célkitűzéseinek követése végett.

| 4.3 | Az Európai Bizottság ebből a célból megerősítené támogatási intézkedéseit a fenntartható mobilitás területén, az alább felsorolt, európai hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokban. |
| --- | --- |

4.3

Az Európai Bizottság ebből a célból megerősítené támogatási intézkedéseit a fenntartható mobilitás területén, az alább felsorolt, európai hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokban.

| 4.3.1 | Tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok népszerűsítése: az Európai Bizottság által kitűzött tevékenységek magját a legjobb gyakorlatok terjesztésére alkalmas intézkedések, a megfelelő portálok, és egy európai szakértői csoport létrehozása alkotják. |
| --- | --- |

4.3.1

Tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok népszerűsítése: az Európai Bizottság által kitűzött tevékenységek magját a legjobb gyakorlatok terjesztésére alkalmas intézkedések, a megfelelő portálok, és egy európai szakértői csoport létrehozása alkotják.

| 4.3.2 | Célzott pénzügyi támogatás biztosítása: az európai strukturális és beruházási alapok segítségével konkrét és közös intézkedéseket lehetne megvalósítani, főként a leghátrányosabb helyzetű régiókban. A strukturális alapok, az Európai Szociális Alap és más rendelkezésre álló alapok segítségével továbbra is finanszíroznák a városi közlekedéssel összefüggő kiadásokat. |
| --- | --- |

4.3.2

Célzott pénzügyi támogatás biztosítása: az európai strukturális és beruházási alapok segítségével konkrét és közös intézkedéseket lehetne megvalósítani, főként a leghátrányosabb helyzetű régiókban. A strukturális alapok, az Európai Szociális Alap és más rendelkezésre álló alapok segítségével továbbra is finanszíroznák a városi közlekedéssel összefüggő kiadásokat.

| 4.4 | A kutatás és innováció támogatása: A Horizont 2020 keretprogramban meghirdetett Civitas 2020 kezdeményezés lehetővé teszi a városok, vállalkozások, egyetemek és más partnerek számára a városi mobilitás új koncepcióinak kidolgozását és tesztelését. |
| --- | --- |

4.4

A kutatás és innováció támogatása: A Horizont 2020 keretprogramban meghirdetett Civitas 2020 kezdeményezés lehetővé teszi a városok, vállalkozások, egyetemek és más partnerek számára a városi mobilitás új koncepcióinak kidolgozását és tesztelését.

| 4.4.1 | Az Európai Bizottság különösen a következő tevékenységeket javasolja: |
| --- | --- |

4.4.1

Az Európai Bizottság különösen a következő tevékenységeket javasolja:

| 4.5 | A tagállamok bevonása: az Európai Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy teremtsék meg a megfelelő feltételeket ahhoz, hogy a városok és nagyvárosok ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani saját fenntartható városi mobilitási terveiket. Ez az Európai Bizottság által meghatározott fő tengely, és fontos, hogy meggyőződéses és pozitív válaszra találjon a tagállamok részéről. Ebben az esetben a szubszidiaritás elengedhetetlen és nyerő stratégia, amennyiben mindenki kötelezettséget vállal érte és kiveszi belőle a részét. |
| --- | --- |

4.5

A tagállamok bevonása: az Európai Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy teremtsék meg a megfelelő feltételeket ahhoz, hogy a városok és nagyvárosok ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani saját fenntartható városi mobilitási terveiket. Ez az Európai Bizottság által meghatározott fő tengely, és fontos, hogy meggyőződéses és pozitív válaszra találjon a tagállamok részéről. Ebben az esetben a szubszidiaritás elengedhetetlen és nyerő stratégia, amennyiben mindenki kötelezettséget vállal érte és kiveszi belőle a részét.

| 4.6 | Közös munka: az Európai Bizottság számos specifikus ajánlást fogalmaz meg a minden kormányzati szint, valamint az állami és a magánszektor közötti összehangolt cselekvés érdekében, négy kérdés tekintetében:






  — | városi logisztika; |
| --- | --- | --- |

4.6

Közös munka: az Európai Bizottság számos specifikus ajánlást fogalmaz meg a minden kormányzati szint, valamint az állami és a magánszektor közötti összehangolt cselekvés érdekében, négy kérdés tekintetében:

—

városi logisztika;

| — | szabályozott hozzáférések; |
| --- | --- |

—

szabályozott hozzáférések;

| — | az intelligens közlekedési rendszereken (ITS) alapuló megoldások megvalósítása; |
| --- | --- |

—

az intelligens közlekedési rendszereken (ITS) alapuló megoldások megvalósítása;

| — | közúti biztonság városi területeken.” |
| --- | --- |

—

közúti biztonság városi területeken.”

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 490 final/2.

1

(2)  HL C 21., 2011.1.21., 56-61. o.

2

(3)  COM(2011) 144 final.

3

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/64

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Energiaárak és -költségek Európában

(COM(2014) 21 final)

2014/C 424/10

| Előadó: | Richard ADAMS |
| --- | --- |

Előadó:

Richard ADAMS

2014. január 15-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Energiaárak és -költségek Európában

COM(2014) 21 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott ‘Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom’ szekció 2014. május 21-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 140 szavazattal 10 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az energiaárak összességében véve történelmi csúcsra hágtak, és valószínűleg meg is fogják haladni a jelenlegi magas szintet. Ez Unió-szerte számos lakossági fogyasztó számára komoly anyagi terhet jelent, és sok ipari fogyasztót is hasonlóan érint. A vizsgált közlemény hangsúlyozza, hogy a civil társadalomnak jobban meg kellene értenie, hogy az energiaárak összetételének segítségével hogyan egyeztethetők össze klímavédelmi céljaink az energiaellátás biztonságának igényével. Enélkül sem politikai akarat, sem fogyasztói elfogadottság nem várható. |
| --- | --- |

1.1.

Az energiaárak összességében véve történelmi csúcsra hágtak, és valószínűleg meg is fogják haladni a jelenlegi magas szintet. Ez Unió-szerte számos lakossági fogyasztó számára komoly anyagi terhet jelent, és sok ipari fogyasztót is hasonlóan érint. A vizsgált közlemény hangsúlyozza, hogy a civil társadalomnak jobban meg kellene értenie, hogy az energiaárak összetételének segítségével hogyan egyeztethetők össze klímavédelmi céljaink az energiaellátás biztonságának igényével. Enélkül sem politikai akarat, sem fogyasztói elfogadottság nem várható.

| 1.2. | Az energiaáraknak jelentős szerepük lehet az ipar versenyképessége szempontjából. Az ipari versenyképesség gazdasági elemzése azonban nem szorítkozhat az energiaárakra. Más kulcsfontosságú tényezőket is figyelembe kell venni, például az energiaintenzitást, valamint az energiaköltségek arányát a teljes termelési költségekben és a haszonkulcsban. Globális szintű, koherens fellépésre van szükség az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését illetően. Egyébként félő, hogy Európa vezető szerepének a versenyképesség elvesztése, a termelés- és szén-dioxid-áthelyezés lesznek a következményei. |
| --- | --- |

1.2.

Az energiaáraknak jelentős szerepük lehet az ipar versenyképessége szempontjából. Az ipari versenyképesség gazdasági elemzése azonban nem szorítkozhat az energiaárakra. Más kulcsfontosságú tényezőket is figyelembe kell venni, például az energiaintenzitást, valamint az energiaköltségek arányát a teljes termelési költségekben és a haszonkulcsban. Globális szintű, koherens fellépésre van szükség az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését illetően. Egyébként félő, hogy Európa vezető szerepének a versenyképesség elvesztése, a termelés- és szén-dioxid-áthelyezés lesznek a következményei.

| 1.3. | Az energiahatékonyság, a megújuló energia és egyéb helyi energiaforrások mind javíthatják az ellátásbiztonságot, de mindegyikhez sajátos, a költségekkel, a kockázatokkal, a környezeti hatással és a társadalmi elfogadottsággal kapcsolatos tényezők kötődnek. Mivel az egyes országok szemlélete és megközelítései eltérőek, az átlátható költségelemzés, valamint a támogatási eszközök (átvételi szabályozások és árak) felülvizsgálata és hatékonyabb koordinációja alapvető az egyes tagállamok számára elfogadható energiaszerkezet meghatározásához, de ugyanilyen fontos a szomszédos országokkal való együttműködés is. |
| --- | --- |

1.3.

Az energiahatékonyság, a megújuló energia és egyéb helyi energiaforrások mind javíthatják az ellátásbiztonságot, de mindegyikhez sajátos, a költségekkel, a kockázatokkal, a környezeti hatással és a társadalmi elfogadottsággal kapcsolatos tényezők kötődnek. Mivel az egyes országok szemlélete és megközelítései eltérőek, az átlátható költségelemzés, valamint a támogatási eszközök (átvételi szabályozások és árak) felülvizsgálata és hatékonyabb koordinációja alapvető az egyes tagállamok számára elfogadható energiaszerkezet meghatározásához, de ugyanilyen fontos a szomszédos országokkal való együttműködés is.

| 1.4. | Biztosítani kell, hogy az ipar képes legyen a jövőben is ugyanúgy alkalmazkodni, mint a múltban, és növelni kell az energiaágazat kapacitását arra, hogy az energiarendszerben végrehajtsa a szükséges beruházásokat. Ehhez határozott kormányzati kötelezettségvállalásokra van szükség, melyeknek összhangban kell lenniük az európai belső energiapiaccal. |
| --- | --- |

1.4.

Biztosítani kell, hogy az ipar képes legyen a jövőben is ugyanúgy alkalmazkodni, mint a múltban, és növelni kell az energiaágazat kapacitását arra, hogy az energiarendszerben végrehajtsa a szükséges beruházásokat. Ehhez határozott kormányzati kötelezettségvállalásokra van szükség, melyeknek összhangban kell lenniük az európai belső energiapiaccal.

| 1.5. | A belső energiapiacot teljesen ki kell építeni, de ahhoz, hogy a teljes potenciálját ki lehessen aknázni, megfelelő piaci alapú eszközökkel (MBI), a tagállami energiapolitikák valódi uniós szintű koordinálásával és egyértelmű közös célok kitűzésével kell támogatni. Ennek szükséges előfeltételeként újfent hangsúlyt kell fektetni az átlátható és pontos adatszolgáltatásra. Az egyes tagállamok különleges helyzetét – mint pl. a meglévő ‘energiaszigeteket’ – figyelembe kell venni, az árak felülvizsgálata során pedig figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy fejlett infrastruktúra nélkül, amelyhez jelentős beruházások szükségesek, nem lehet teljesen kiépíteni a belső energiapiacot, a tagállamok pedig nem tudják kihasználni annak előnyeit. |
| --- | --- |

1.5.

A belső energiapiacot teljesen ki kell építeni, de ahhoz, hogy a teljes potenciálját ki lehessen aknázni, megfelelő piaci alapú eszközökkel (MBI), a tagállami energiapolitikák valódi uniós szintű koordinálásával és egyértelmű közös célok kitűzésével kell támogatni. Ennek szükséges előfeltételeként újfent hangsúlyt kell fektetni az átlátható és pontos adatszolgáltatásra. Az egyes tagállamok különleges helyzetét – mint pl. a meglévő ‘energiaszigeteket’ – figyelembe kell venni, az árak felülvizsgálata során pedig figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy fejlett infrastruktúra nélkül, amelyhez jelentős beruházások szükségesek, nem lehet teljesen kiépíteni a belső energiapiacot, a tagállamok pedig nem tudják kihasználni annak előnyeit.

| 1.6. | A szorosabb uniós koordináció és szolidaritás révén elért költségoptimalizálás létfontosságú, különösen mivel az energiapolitika irányítása továbbra is a tagállamok kezében van. Ez a koordináció mindeddig erőtlen volt; új megközelítésre van szükség. Az ellátással kapcsolatos növekvő bizonytalanság fényében a tagállamok közti szolidaritás is alapvető, ugyanakkor nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiatermelésben és az ellátási láncban jelentkező problémák megoldására irányuló közös kutatás-fejlesztés elmélyítésére. |
| --- | --- |

1.6.

A szorosabb uniós koordináció és szolidaritás révén elért költségoptimalizálás létfontosságú, különösen mivel az energiapolitika irányítása továbbra is a tagállamok kezében van. Ez a koordináció mindeddig erőtlen volt; új megközelítésre van szükség. Az ellátással kapcsolatos növekvő bizonytalanság fényében a tagállamok közti szolidaritás is alapvető, ugyanakkor nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiatermelésben és az ellátási láncban jelentkező problémák megoldására irányuló közös kutatás-fejlesztés elmélyítésére.

| 1.7. | Egyes tagállamcsoportokat kiszolgáló, folyamatos ellátást biztosító földgázelosztó központok kialakítása optimalizálhatja és csökkentheti a költségeket azáltal, hogy hozzájárul az olaj- és a gázárak egymástól való függetlenítéséhez, az energiatermelők számára pedig nagyobb rugalmasságot biztosít. |
| --- | --- |

1.7.

Egyes tagállamcsoportokat kiszolgáló, folyamatos ellátást biztosító földgázelosztó központok kialakítása optimalizálhatja és csökkentheti a költségeket azáltal, hogy hozzájárul az olaj- és a gázárak egymástól való függetlenítéséhez, az energiatermelők számára pedig nagyobb rugalmasságot biztosít.

| 1.8. | A koordináció erősítése érdekében az EGSZB fellépést és közvetlen támogatást sürget egy, az energiáról szóló európai szintű párbeszédet is magában foglaló, nagyszabású program létrehozásához. A párbeszédben a helyi, regionális és tagállami kormányzatok mellett a lakossági és ipari fogyasztóknak, valamint az energialánc kereskedelmi és intézményi szereplőinek is részt kellene venniük. |
| --- | --- |

1.8.

A koordináció erősítése érdekében az EGSZB fellépést és közvetlen támogatást sürget egy, az energiáról szóló európai szintű párbeszédet is magában foglaló, nagyszabású program létrehozásához. A párbeszédben a helyi, regionális és tagállami kormányzatok mellett a lakossági és ipari fogyasztóknak, valamint az energialánc kereskedelmi és intézményi szereplőinek is részt kellene venniük.

| 1.9. | Ennek az inkluzív, reprezentatív, független és átlátható európai energiaügyi párbeszédnek továbbá alapul kell szolgálnia az Európai Bizottság által javasolt új irányítási folyamathoz, melynek célja a 2030-as intézkedéscsomagban javasolt energia- és éghajlatügyi célok teljesítése. |
| --- | --- |

1.9.

Ennek az inkluzív, reprezentatív, független és átlátható európai energiaügyi párbeszédnek továbbá alapul kell szolgálnia az Európai Bizottság által javasolt új irányítási folyamathoz, melynek célja a 2030-as intézkedéscsomagban javasolt energia- és éghajlatügyi célok teljesítése.

2.   Bevezetés és háttér

| 2.1. | Az energiaárak – főleg a villamos energiáé – a legtöbb uniós lakossági és ipari fogyasztó számára éveken át az inflációt meghaladó mértékben emelkedtek. Az európai háztartások megérezték ezt a családi költségvetésben, és egyes tagállamokban jelentősen súlyosbodott az energiaszegénység. Emellett egyes ágazatok, különösen a nagy energiafelhasználású iparágak versenyképességére is hatással volt. Az ipar korábban általában az energiahatékonyság növelésével és magas hozzáadott értékű termelésre való szakosodással reagált az áremelkedésekre, de erre bizonyíthatóan egyre kevesebb a lehetőség. A gazdasági visszaesés csak tetézte a problémákat, és az energiahatékonyság növelése és a megszorítások ellenére a legtöbb fogyasztó költségei tovább növekednek. |
| --- | --- |

2.1.

Az energiaárak – főleg a villamos energiáé – a legtöbb uniós lakossági és ipari fogyasztó számára éveken át az inflációt meghaladó mértékben emelkedtek. Az európai háztartások megérezték ezt a családi költségvetésben, és egyes tagállamokban jelentősen súlyosbodott az energiaszegénység. Emellett egyes ágazatok, különösen a nagy energiafelhasználású iparágak versenyképességére is hatással volt. Az ipar korábban általában az energiahatékonyság növelésével és magas hozzáadott értékű termelésre való szakosodással reagált az áremelkedésekre, de erre bizonyíthatóan egyre kevesebb a lehetőség. A gazdasági visszaesés csak tetézte a problémákat, és az energiahatékonyság növelése és a megszorítások ellenére a legtöbb fogyasztó költségei tovább növekednek.

| 2.2. | Az Európai Bizottság 2014 januárjában előterjesztett csomagja két, az árakhoz és a költségekhez közvetlenül kapcsolódó átfogó jelentést is tartalmaz. Egyik az ‘Energiaárak és -költségek’ c. belső munkadokumentum, a másik az ‘Energiagazdasági fejlemények Európában’ c. jelentés. A csomag 2030-ig teljesítendő energia- és klímaügyi célokat tűz ki, és állítja, hogy a klímavédelem, az ipari versenyképesség fenntartása és a megfizethető fogyasztói árak biztosítása összeegyeztethető egymással. Ehhez azonban szükséges a kibocsátások csökkentésének és a gazdaság környezetbaráttá tételének konkrét gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeivel kapcsolatos egységes szemlélet, valamint ezek elismerése és terjesztése. A csomag implicit módon elismeri, hogy az állami támogatás alapvető lesz ehhez, és realisztikusabb megközelítést kell alkalmazni a – különösen pénzügyi – kihívások leküzdéséhez. Az Európai Bizottság szerint ‘a célkitűzések határozott jelzést adnak a piacnak, ösztönözve az új vezetékekbe és villamos hálózatokba, illetve alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való magánberuházásokat’ (1). |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Bizottság 2014 januárjában előterjesztett csomagja két, az árakhoz és a költségekhez közvetlenül kapcsolódó átfogó jelentést is tartalmaz. Egyik az ‘Energiaárak és -költségek’ c. belső munkadokumentum, a másik az ‘Energiagazdasági fejlemények Európában’ c. jelentés. A csomag 2030-ig teljesítendő energia- és klímaügyi célokat tűz ki, és állítja, hogy a klímavédelem, az ipari versenyképesség fenntartása és a megfizethető fogyasztói árak biztosítása összeegyeztethető egymással. Ehhez azonban szükséges a kibocsátások csökkentésének és a gazdaság környezetbaráttá tételének konkrét gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeivel kapcsolatos egységes szemlélet, valamint ezek elismerése és terjesztése. A csomag implicit módon elismeri, hogy az állami támogatás alapvető lesz ehhez, és realisztikusabb megközelítést kell alkalmazni a – különösen pénzügyi – kihívások leküzdéséhez. Az Európai Bizottság szerint ‘a célkitűzések határozott jelzést adnak a piacnak, ösztönözve az új vezetékekbe és villamos hálózatokba, illetve alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való magánberuházásokat’ (1).

| 2.3. | A véleményünk tárgyát képező, az energiaárakról és -költségekről szóló közlemény a Nemzetközi Energiaügynökséggel (IEA) egybehangzóan (2) kijelenti, hogy a világpiaci árak, az elengedhetetlen nagyszabású infrastruktúra- és energia-hatékonysági beruházások, valamint az éghajlattal kapcsolatos illetékek együttesen a jelenlegi történelmi szinten fogják tartani az energiaárakat. Amellett, hogy ez súlyos terhet róhat a fogyasztókra, a villamos energia jelenlegi, kb. 40 EUR/MWh-s nagykereskedelmi ára miatt az ágazat nem fogja tudni megvalósítani az elöregedő eszközök lecseréléséhez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges beruházásokat. A vélemény elsősorban a civil társadalom várható reakciójával és azzal foglalkozik, hogy a szakpolitikai célok elérése érdekében milyen mértékben lehet erős piaci jelzéseket adni és politikai fogékonyságot kialakítani. |
| --- | --- |

2.3.

A véleményünk tárgyát képező, az energiaárakról és -költségekről szóló közlemény a Nemzetközi Energiaügynökséggel (IEA) egybehangzóan (2) kijelenti, hogy a világpiaci árak, az elengedhetetlen nagyszabású infrastruktúra- és energia-hatékonysági beruházások, valamint az éghajlattal kapcsolatos illetékek együttesen a jelenlegi történelmi szinten fogják tartani az energiaárakat. Amellett, hogy ez súlyos terhet róhat a fogyasztókra, a villamos energia jelenlegi, kb. 40 EUR/MWh-s nagykereskedelmi ára miatt az ágazat nem fogja tudni megvalósítani az elöregedő eszközök lecseréléséhez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges beruházásokat. A vélemény elsősorban a civil társadalom várható reakciójával és azzal foglalkozik, hogy a szakpolitikai célok elérése érdekében milyen mértékben lehet erős piaci jelzéseket adni és politikai fogékonyságot kialakítani.

3.   Az Európai Bizottság közleményének összefoglalása

| 3.1. | A 2008-at követő öt évben a nagykereskedelmi villamosenergia- és gázárak viszonylagos stabilitása ellenére a kiskereskedelmi energiaárak Európában emelkedtek, néhány tagállamban igen nagy mértékben. A lakossági és ipari fogyasztók mindezt erőteljesen megérezték, különösen a gazdasági visszaesés időszakában, és ez valószínűleg a továbbiakban is folytatódik. Az egyes tagállamok között is jelentős eltérések vannak, egyes fogyasztók 250–400 %-kal többet fizetnek, mint mások. E növekedés jelentős részben az átviteli és elosztási költségek, valamint az adók és illetékek növekedésének tudható be. Az ár összetételét azonban továbbra is mindenekelőtt a primer energia költsége határozza meg. |
| --- | --- |

3.1.

A 2008-at követő öt évben a nagykereskedelmi villamosenergia- és gázárak viszonylagos stabilitása ellenére a kiskereskedelmi energiaárak Európában emelkedtek, néhány tagállamban igen nagy mértékben. A lakossági és ipari fogyasztók mindezt erőteljesen megérezték, különösen a gazdasági visszaesés időszakában, és ez valószínűleg a továbbiakban is folytatódik. Az egyes tagállamok között is jelentős eltérések vannak, egyes fogyasztók 250–400 %-kal többet fizetnek, mint mások. E növekedés jelentős részben az átviteli és elosztási költségek, valamint az adók és illetékek növekedésének tudható be. Az ár összetételét azonban továbbra is mindenekelőtt a primer energia költsége határozza meg.

| 3.2. | Az uniós kormányoknak 2014-ben be kell fejezniük a belső energiapiac kiépítését. A piacliberalizáció lökést ad a beruházásoknak és a versenynek, és számos területen javítja a hatékonyságot, ez pedig valószínűleg alacsonyabb árakban is tükröződik. A lakosság és az ipar (különösen a kis- és középvállalkozások) úgy csökkenthetik a költségeiket, hogy – ahol van elég szolgáltató – átmennek olcsóbb energiaszolgáltatóhoz. |
| --- | --- |

3.2.

Az uniós kormányoknak 2014-ben be kell fejezniük a belső energiapiac kiépítését. A piacliberalizáció lökést ad a beruházásoknak és a versenynek, és számos területen javítja a hatékonyságot, ez pedig valószínűleg alacsonyabb árakban is tükröződik. A lakosság és az ipar (különösen a kis- és középvállalkozások) úgy csökkenthetik a költségeiket, hogy – ahol van elég szolgáltató – átmennek olcsóbb energiaszolgáltatóhoz.

| 3.3. | Az uniós kormányoknak emellett tovább kell fejleszteniük az energia-infrastruktúrát, diverzifikálniuk kell a forrásokat és az ellátási útvonalakat, és a nagy energiapartnerekkel való tárgyalások során egységesen kell fellépniük. |
| --- | --- |

3.3.

Az uniós kormányoknak emellett tovább kell fejleszteniük az energia-infrastruktúrát, diverzifikálniuk kell a forrásokat és az ellátási útvonalakat, és a nagy energiapartnerekkel való tárgyalások során egységesen kell fellépniük.

| 3.4. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a végfelhasználók és az adófizetők által finanszírozott energiapolitikákat minél költséghatékonyabban és a bevált gyakorlatokat követve alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.4.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a végfelhasználók és az adófizetők által finanszírozott energiapolitikákat minél költséghatékonyabban és a bevált gyakorlatokat követve alkalmazzák.

| 3.5. | Az Uniónak és a tagállami kormányoknak több erőfeszítést kell tenniük a hálózati költségek és eljárások összehasonlítására. A hálózati eljárások Európán belüli közelítésével javítható a hatékonyság és csökkenthető az árak hálózatiköltség-összetevője. |
| --- | --- |

3.5.

Az Uniónak és a tagállami kormányoknak több erőfeszítést kell tenniük a hálózati költségek és eljárások összehasonlítására. A hálózati eljárások Európán belüli közelítésével javítható a hatékonyság és csökkenthető az árak hálózatiköltség-összetevője.

| 3.6. | A lakossági és ipari fogyasztók az energiahatékonyság javításával – bizonyos mértékig – alacsonyan tarthatják az energiaköltségeiket. Az energiafogyasztás mennyiségének vagy időpontjának önkéntes módosítása a fogyasztók részéről (keresletoldali válasz) és az innovatív energiatechnológiák segíthetnek energiát és pénzt megtakarítani. |
| --- | --- |

3.6.

A lakossági és ipari fogyasztók az energiahatékonyság javításával – bizonyos mértékig – alacsonyan tarthatják az energiaköltségeiket. Az energiafogyasztás mennyiségének vagy időpontjának önkéntes módosítása a fogyasztók részéről (keresletoldali válasz) és az innovatív energiatechnológiák segíthetnek energiát és pénzt megtakarítani.

| 3.7. | Az EU-nak további erőfeszítéseket kell tennie a nemzetközi partnerekkel való együttműködés terén az energiatámogatások és az exportkorlátozások ügyében, továbbá fiskális transzferek és kedvezmények, valamint adó- és illetékcsökkentések révén kell hozzájárulnia bizonyos ipari fogyasztók védelméhez. |
| --- | --- |

3.7.

Az EU-nak további erőfeszítéseket kell tennie a nemzetközi partnerekkel való együttműködés terén az energiatámogatások és az exportkorlátozások ügyében, továbbá fiskális transzferek és kedvezmények, valamint adó- és illetékcsökkentések révén kell hozzájárulnia bizonyos ipari fogyasztók védelméhez.

| 3.8. | Az Európai Bizottság lényegében síkraszáll az Unión belüli egységes energiapiac mellett, és a lakossági és az ipari fogyasztókat is energiahatékonyságuk növelését célzó lépések megtételére ösztönzi, energia- és pénzmegtakarítási céllal javasolja a keresletoldali válasz és más innovatív energiatechnológiák és innovációk bevezetését, valamint azt, hogy a tagállamok jelentősen korszerűsítsék az átvitelt és az elosztást. Megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások arányának növekedése közvetlen hatással lehet az energiabiztonság növelésére. Elismeri továbbá, hogy egyes tagállamokban a lakossági fogyasztók esetében fel kell lépni az energiaszegénység ellen, elsősorban szociálpolitikai intézkedések formájában. Ha az ipar energetikai versenyképessége az előrejelzéseknek megfelelően valóban csökken, akkor ez egyéb fiskális transzferek mellett úgy is orvosolható – mindenekelőtt a WTO keretében –, hogy a nemzetközi versenyben konkurens országok minimalizálják energiatámogatásaikat. |
| --- | --- |

3.8.

Az Európai Bizottság lényegében síkraszáll az Unión belüli egységes energiapiac mellett, és a lakossági és az ipari fogyasztókat is energiahatékonyságuk növelését célzó lépések megtételére ösztönzi, energia- és pénzmegtakarítási céllal javasolja a keresletoldali válasz és más innovatív energiatechnológiák és innovációk bevezetését, valamint azt, hogy a tagállamok jelentősen korszerűsítsék az átvitelt és az elosztást. Megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások arányának növekedése közvetlen hatással lehet az energiabiztonság növelésére. Elismeri továbbá, hogy egyes tagállamokban a lakossági fogyasztók esetében fel kell lépni az energiaszegénység ellen, elsősorban szociálpolitikai intézkedések formájában. Ha az ipar energetikai versenyképessége az előrejelzéseknek megfelelően valóban csökken, akkor ez egyéb fiskális transzferek mellett úgy is orvosolható – mindenekelőtt a WTO keretében –, hogy a nemzetközi versenyben konkurens országok minimalizálják energiatámogatásaikat.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az Európai Bizottság által javasolt stratégiai válasznak három alapvető aspektusa van. A belső energiapiac kiteljesítésétől függetlenül vajon kellően indokolt-e a ‘zöld’ gazdaság elérését célzó megközelítés folytatása, illetve fejlesztése a 2030-ra vonatkozó keretben foglaltak szerint, és milyen következményei lennének ennek az energiaárakra és -költségekre nézve? Másodszor: meggyőzhető-e a civil társadalom valódi társadalmi párbeszéd révén arról, hogy e megközelítés helyénvaló és elfogadható? Harmadszor: ösztönözhető-e a piac úgy, hogy Európában új vezetékekbe, áramhálózatokba és alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba irányuló magánbefektetéseket vonzzon? |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Bizottság által javasolt stratégiai válasznak három alapvető aspektusa van. A belső energiapiac kiteljesítésétől függetlenül vajon kellően indokolt-e a ‘zöld’ gazdaság elérését célzó megközelítés folytatása, illetve fejlesztése a 2030-ra vonatkozó keretben foglaltak szerint, és milyen következményei lennének ennek az energiaárakra és -költségekre nézve? Másodszor: meggyőzhető-e a civil társadalom valódi társadalmi párbeszéd révén arról, hogy e megközelítés helyénvaló és elfogadható? Harmadszor: ösztönözhető-e a piac úgy, hogy Európában új vezetékekbe, áramhálózatokba és alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba irányuló magánbefektetéseket vonzzon?

| 4.2. | A különféle formákban előforduló energia értékét tekintve messze a legszélesebb körben értékesített globális árucikk. Mivel az energiának központi szerepe van a gazdasági fejlődésben, biztos, hogy a kutatás, a feltárás és a fejlesztés, valamint az energiatermelés és -átvitel masszív beruházásokat igényel a belátható jövőben. Ez arra is vonatkozik, hogy meg kell oldani az energiaellátás biztonságát, amiről az utóbbi időben sok szó esik. Ezzel kapcsolatban gyakran elhangzik, hogy ‘a fény nem alhat ki’, ahol a ‘fény’ az energiának a modern társadalomban játszott létfontosságú szerepeként értendő. El kell ismerni, hogy jelenleg más – akár tagállami, akár uniós szintű – energiapolitikai célok is függhetnek az ellátásbiztonságtól, amelyet jobban kellene hangsúlyozni a közleményben, illetve hogy ennek biztosítása többletköltségekkel járhat. |
| --- | --- |

4.2.

A különféle formákban előforduló energia értékét tekintve messze a legszélesebb körben értékesített globális árucikk. Mivel az energiának központi szerepe van a gazdasági fejlődésben, biztos, hogy a kutatás, a feltárás és a fejlesztés, valamint az energiatermelés és -átvitel masszív beruházásokat igényel a belátható jövőben. Ez arra is vonatkozik, hogy meg kell oldani az energiaellátás biztonságát, amiről az utóbbi időben sok szó esik. Ezzel kapcsolatban gyakran elhangzik, hogy ‘a fény nem alhat ki’, ahol a ‘fény’ az energiának a modern társadalomban játszott létfontosságú szerepeként értendő. El kell ismerni, hogy jelenleg más – akár tagállami, akár uniós szintű – energiapolitikai célok is függhetnek az ellátásbiztonságtól, amelyet jobban kellene hangsúlyozni a közleményben, illetve hogy ennek biztosítása többletköltségekkel járhat.

| 4.3. | Ugyanakkor az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelésre való átállás rövid és középtávú költségeinek fedezéséhez számos fontos, globális szintű tényezőt is szem előtt kell tartani, illetve újból hangsúlyozni kell.






  — | Az energiatermelésnek bolygónkra és magunkra nézve is jelentős környezeti hatásai vannak, elsősorban az éghajlatváltozás révén, de az egészségkárosító hatások miatt is. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Ugyanakkor az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelésre való átállás rövid és középtávú költségeinek fedezéséhez számos fontos, globális szintű tényezőt is szem előtt kell tartani, illetve újból hangsúlyozni kell.

—

Az energiatermelésnek bolygónkra és magunkra nézve is jelentős környezeti hatásai vannak, elsősorban az éghajlatváltozás révén, de az egészségkárosító hatások miatt is.

| — | Jelenleg a globális energiaigény 82 %-át fosszilis üzemanyagokból fedezzük, melyek hosszú távon véges erőforrások. |
| --- | --- |

—

Jelenleg a globális energiaigény 82 %-át fosszilis üzemanyagokból fedezzük, melyek hosszú távon véges erőforrások.

| — | Az új feltárások és új kitermelési eljárások fejlesztése miatt az erőforrások előrejelzések szerinti megcsappanása (olajhozamcsúcs stb.) kevésbé helytálló, és jelentős piaci nyomás várható a nem konvencionális fosszilis üzemanyagforrások alkalmazása kapcsán. |
| --- | --- |

—

Az új feltárások és új kitermelési eljárások fejlesztése miatt az erőforrások előrejelzések szerinti megcsappanása (olajhozamcsúcs stb.) kevésbé helytálló, és jelentős piaci nyomás várható a nem konvencionális fosszilis üzemanyagforrások alkalmazása kapcsán.

| — | A ma ismert fosszilis források csupán egyharmadának kitermelése is több mint elegendő ahhoz, hogy a globális ÜHG-szintet 450 ppm fölé emeljük (ami 2 oC-nak felel meg), a feltárási és kitermelési technikákba ennek ellenére továbbra is tetemes beruházások irányulnak (3). |
| --- | --- |

—

A ma ismert fosszilis források csupán egyharmadának kitermelése is több mint elegendő ahhoz, hogy a globális ÜHG-szintet 450 ppm fölé emeljük (ami 2 oC-nak felel meg), a feltárási és kitermelési technikákba ennek ellenére továbbra is tetemes beruházások irányulnak (3).

A fosszilis üzemanyagokról más energiaforrásokra való áttérést mindenképpen meg kell valósítani. Az átállás sebessége létfontosságú – elég gyorsan kell lezajlania ahhoz, hogy megakadályozzuk az éghajlatváltozás túlzott hatásait, megőrizve ugyanakkor a gazdasági és társadalmi struktúrák stabilitását. Ehhez elengedhetetlen lesz a közös világszintű fellépés és az, hogy az EU megőrizze az átállás elősegítéséhez szükséges gazdasági kapacitását. Globális szintű, koherens fellépésre van szükség az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését illetően. Egyébként félő, hogy Európa vezető szerepének a versenyképesség elvesztése, a termelés- és szén-dioxid-áthelyezés lesznek a következményei.

| 4.4. | Ez idáig nyilvánvaló volt, hogy a piacok önállóan sokszor nem képesek megoldani a szociális és környezeti kérdéseket – és ez nem is feladatuk. Az EGSZB úgy véli, hogy a piacokat, jóllehet gyakran sikeresen teljesítik a rövid távú hatékonysági és költségcélokat, hatékony piaci alapú eszközökkel át kell alakítani úgy, hogy kiemelt szociális célokat is tudjanak teljesíteni (4). Ehhez mind megfelelő szabályozásra, mind a civil társadalom támogatására és részvételére, mind pedig a vállalatok határozott társadalmi felelősségvállalására szükség van. |
| --- | --- |

4.4.

Ez idáig nyilvánvaló volt, hogy a piacok önállóan sokszor nem képesek megoldani a szociális és környezeti kérdéseket – és ez nem is feladatuk. Az EGSZB úgy véli, hogy a piacokat, jóllehet gyakran sikeresen teljesítik a rövid távú hatékonysági és költségcélokat, hatékony piaci alapú eszközökkel át kell alakítani úgy, hogy kiemelt szociális célokat is tudjanak teljesíteni (4). Ehhez mind megfelelő szabályozásra, mind a civil társadalom támogatására és részvételére, mind pedig a vállalatok határozott társadalmi felelősségvállalására szükség van.

| 4.5. | Ha a társadalom nem érti azt a dilemmát, amellyel az EU és az egész világ szembesül, akkor sem politikai akarat, sem pedig fogyasztói elfogadottság nem várható. Az árak minden bizonnyal tovább fognak emelkedni, a fogyasztók pedig továbbra is hevesen tiltakozni fognak ez ellen. A feladatunk az, hogy csökkentsük a politikai és társadalmi hatásokat. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a társadalom nem érti azt a dilemmát, amellyel az EU és az egész világ szembesül, akkor sem politikai akarat, sem pedig fogyasztói elfogadottság nem várható. Az árak minden bizonnyal tovább fognak emelkedni, a fogyasztók pedig továbbra is hevesen tiltakozni fognak ez ellen. A feladatunk az, hogy csökkentsük a politikai és társadalmi hatásokat.

| 4.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy a leghatékonyabb megközelítés az európai lakossági és ipari energiafogyasztók, valamint az energialánc kereskedelmi és intézményi szereplőinek teljes körű bevonása az e kérdésekről folytatott aktív és építő jellegű párbeszédbe, amely aztán konkrét intézkedésekhez vezet. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy a leghatékonyabb megközelítés az európai lakossági és ipari energiafogyasztók, valamint az energialánc kereskedelmi és intézményi szereplőinek teljes körű bevonása az e kérdésekről folytatott aktív és építő jellegű párbeszédbe, amely aztán konkrét intézkedésekhez vezet.

| 4.7. | A jelenlegi közleményben ez a megközelítés nem igazán tetten érhető. Jóllehet a ‘piacokat’ a dokumentum 41-szer említi, a ‘bevonásra’, a ‘polgárra’, a ‘párbeszédre’ és a ‘konzultációra’ együttesen mindössze három elhanyagolható említés található. Hasonló a helyzet a 2020–2030-as szakpolitikai keretről szóló dokumentum estében is. |
| --- | --- |

4.7.

A jelenlegi közleményben ez a megközelítés nem igazán tetten érhető. Jóllehet a ‘piacokat’ a dokumentum 41-szer említi, a ‘bevonásra’, a ‘polgárra’, a ‘párbeszédre’ és a ‘konzultációra’ együttesen mindössze három elhanyagolható említés található. Hasonló a helyzet a 2020–2030-as szakpolitikai keretről szóló dokumentum estében is.

| 4.8. | A következetesség és a konkrét fellépés ebben a témában döntő. ‘A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv’ c. 2011-es keretdokumentum elismerte és bővebben kifejtette ezt – ‘a polgárok bevonása elengedhetetlen’ (3.4. pont) –, de konkrét lépések nemigen történtek. |
| --- | --- |

4.8.

A következetesség és a konkrét fellépés ebben a témában döntő. ‘A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv’ c. 2011-es keretdokumentum elismerte és bővebben kifejtette ezt – ‘a polgárok bevonása elengedhetetlen’ (3.4. pont) –, de konkrét lépések nemigen történtek.

| 4.9. | Az EGSZB ezért sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy sürgősen fogadják el és valósítsák meg az európai energiaügyi párbeszéd keretét, melyet az EGSZB 2013-ban fogadott el ‘A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek’ c. véleményében (5). Egy ilyen párbeszéd építő szerepet játszana az energia- és klímaügyi célok teljesítésére irányuló uniós szintű irányítási folyamat létrehozásában és fenntartásában. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB ezért sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy sürgősen fogadják el és valósítsák meg az európai energiaügyi párbeszéd keretét, melyet az EGSZB 2013-ban fogadott el ‘A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek’ c. véleményében (5). Egy ilyen párbeszéd építő szerepet játszana az energia- és klímaügyi célok teljesítésére irányuló uniós szintű irányítási folyamat létrehozásában és fenntartásában.

| 4.10. | Ennek folyamán hangsúlyozni kellene:






  — | azt, hogy az átláthatóságra, a szigorú szabályozásra és az irányításra minden szinten sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni, |
| --- | --- | --- |

4.10.

Ennek folyamán hangsúlyozni kellene:

—

azt, hogy az átláthatóságra, a szigorú szabályozásra és az irányításra minden szinten sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni,

| — | azt, hogy a polgároknak/fogyasztóknak – megfelelő képzéssel és tanácsadással – jobban kell érteniük az energiapiac működését és bízniuk kell benne, |
| --- | --- |

—

azt, hogy a polgároknak/fogyasztóknak – megfelelő képzéssel és tanácsadással – jobban kell érteniük az energiapiac működését és bízniuk kell benne,

| — | a nagyközönség fokozott bevonását az ország és az EU energiaszerkezetének meghatározásába, |
| --- | --- |

—

a nagyközönség fokozott bevonását az ország és az EU energiaszerkezetének meghatározásába,

| — | azt, hogy az uniós szintű konvergencia erősítése mellett a tagállamoknak lehetőségük van az energiaszerkezetüknek és preferenciáiknak leginkább megfelelő politikákat választani, |
| --- | --- |

—

azt, hogy az uniós szintű konvergencia erősítése mellett a tagállamoknak lehetőségük van az energiaszerkezetüknek és preferenciáiknak leginkább megfelelő politikákat választani,

| — | a tagállami (ÜHG, energiahatékonysági és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos) célok elérését a piaci integráció kontextusában. |
| --- | --- |

—

a tagállami (ÜHG, energiahatékonysági és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos) célok elérését a piaci integráció kontextusában.

| 4.11. | Az energiaárak terén a tagállamok között meglévő különbségekről már korábban esett szó. Jóllehet ebben szerepe van az eltérő termelési és ellátási költségeknek is, az energiára kivetett különféle adók és illetékek jelentősen hozzájárulnak ehhez. Az energiaadók minden tagállamban a kormánybevételek jelentős részét képezik, és még az olajra kivetett adókat leszámítva is nagy kihívást jelentene adócsökkentés esetén új bevételi forrásokat találni (6). |
| --- | --- |

4.11.

Az energiaárak terén a tagállamok között meglévő különbségekről már korábban esett szó. Jóllehet ebben szerepe van az eltérő termelési és ellátási költségeknek is, az energiára kivetett különféle adók és illetékek jelentősen hozzájárulnak ehhez. Az energiaadók minden tagállamban a kormánybevételek jelentős részét képezik, és még az olajra kivetett adókat leszámítva is nagy kihívást jelentene adócsökkentés esetén új bevételi forrásokat találni (6).

| 4.12. | Azt is meg kell azonban jegyezni, hogy egyes energiatípusok esetében a magas adókat, morgolódva bár, de elfogadták. Az olaj ára az EU-ban több mint 55 %-nyi adót tartalmaz, szemben például az USA 14 és Japán 41 %-ával. |
| --- | --- |

4.12.

Azt is meg kell azonban jegyezni, hogy egyes energiatípusok esetében a magas adókat, morgolódva bár, de elfogadták. Az olaj ára az EU-ban több mint 55 %-nyi adót tartalmaz, szemben például az USA 14 és Japán 41 %-ával.

| 4.13. | Az egyes tagállamok különleges helyzetét – mint pl. a meglévő ‘energiaszigeteket’ – figyelembe kell venni, az árak felülvizsgálata során pedig figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy fejlett infrastruktúra nélkül, amelyhez jelentős beruházások szükségesek, nem lehet teljesen kiépíteni a belső energiapiacot, a tagállamok pedig nem tudják kihasználni annak előnyeit. |
| --- | --- |

4.13.

Az egyes tagállamok különleges helyzetét – mint pl. a meglévő ‘energiaszigeteket’ – figyelembe kell venni, az árak felülvizsgálata során pedig figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy fejlett infrastruktúra nélkül, amelyhez jelentős beruházások szükségesek, nem lehet teljesen kiépíteni a belső energiapiacot, a tagállamok pedig nem tudják kihasználni annak előnyeit.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | A ‘belső energiapiac’ különösen problematikus, mivel az energiaellátás biztonsága alapvető nemzeti érdek, és a belső energiapiac kialakítása terén tett előrelépések ellenére továbbra is nagyrészt közvetlen állami ellenőrzés vagy befolyás alatt áll. Számos más árucikk-kategóriával összevetve e piac létrejöttét műszaki, földrajzi és erőforrásokkal kapcsolatos akadályok is nehezítették. |
| --- | --- |

5.1.

A ‘belső energiapiac’ különösen problematikus, mivel az energiaellátás biztonsága alapvető nemzeti érdek, és a belső energiapiac kialakítása terén tett előrelépések ellenére továbbra is nagyrészt közvetlen állami ellenőrzés vagy befolyás alatt áll. Számos más árucikk-kategóriával összevetve e piac létrejöttét műszaki, földrajzi és erőforrásokkal kapcsolatos akadályok is nehezítették.

| 5.1.1. | A villamos energia és a gáz egységes piaca létrehozásának a 2009-es harmadik energiacsomagban kitűzött célját nem fogjuk elérni, és az energiapiaci liberalizáció jelentős elemeinek megvalósítása nehéznek bizonyult. A piaci integráció előnyeinek elérése kormányzati, vállalati és társadalmi ellenállásba ütközött. Egyes tagállamokban úgy látják, hogy az energiatermelési, -elosztási és -fogyasztási módok mélyreható változásai elfogadhatatlan hatásokkal járhatnak. |
| --- | --- |

5.1.1.

A villamos energia és a gáz egységes piaca létrehozásának a 2009-es harmadik energiacsomagban kitűzött célját nem fogjuk elérni, és az energiapiaci liberalizáció jelentős elemeinek megvalósítása nehéznek bizonyult. A piaci integráció előnyeinek elérése kormányzati, vállalati és társadalmi ellenállásba ütközött. Egyes tagállamokban úgy látják, hogy az energiatermelési, -elosztási és -fogyasztási módok mélyreható változásai elfogadhatatlan hatásokkal járhatnak.

| 5.1.2. | Jóllehet Közép- és Nyugat-Európában a nagykereskedelmi árak közeledése általában véve megvalósul, a kiskereskedelmi árak nem közelednek egymáshoz, mivel a tagállamok eltérő nemzeti rendszereket alkalmaznak az energiaágazatbeli beruházások támogatására és arra, hogy e támogatás költségeit hogyan osszák meg a végső fogyasztók között. Következésképpen egy ‘sekély’ árampiac van kialakulóban, amely pusztán optimalizálja a jelenlegi európai rendszer alkalmazását. Ez azonban nem elegendő, mivel olyan ‘mély’ piacra lenne szükség, amely az európai léptékű, optimális beruházásokat ösztönzi, egyrészt azért, hogy e beruházások valóban létrejöjjenek, másrészt azok költséghatékonyságának biztosítása érdekében. Alapvető például a támogatási eszközök (átvételi szabályozások és árak) felülvizsgálata és hatékonyabb koordinációja. |
| --- | --- |

5.1.2.

Jóllehet Közép- és Nyugat-Európában a nagykereskedelmi árak közeledése általában véve megvalósul, a kiskereskedelmi árak nem közelednek egymáshoz, mivel a tagállamok eltérő nemzeti rendszereket alkalmaznak az energiaágazatbeli beruházások támogatására és arra, hogy e támogatás költségeit hogyan osszák meg a végső fogyasztók között. Következésképpen egy ‘sekély’ árampiac van kialakulóban, amely pusztán optimalizálja a jelenlegi európai rendszer alkalmazását. Ez azonban nem elegendő, mivel olyan ‘mély’ piacra lenne szükség, amely az európai léptékű, optimális beruházásokat ösztönzi, egyrészt azért, hogy e beruházások valóban létrejöjjenek, másrészt azok költséghatékonyságának biztosítása érdekében. Alapvető például a támogatási eszközök (átvételi szabályozások és árak) felülvizsgálata és hatékonyabb koordinációja.

| 5.1.3. | Ehhez nagyobb piaci likviditásra és elosztóközpont-alapú árképzésre van szükség, különösen a földgáz esetében. Egyes tagállamokban létrejöttek gázpiacok, de egyelőre nem elég likvidek ahhoz, hogy életképes alternatívát kínáljanak az – egyre terjedő – kőolajalapú indexálásnak, és piacalapú árképzést tegyenek lehetővé. Ezért mindenképpen regionális földgázelosztó központokat kell kialakítani, és javítani kell az ezek közötti összeköttetést az átviteli kapacitás, a szerződéses megállapodások és a piaci hozzáférés tekintetében, különösen a rugalmas ellátási csomagok kapcsán. Ha a villamosenergia-termelők hozzáférést kapnak a gázpiacokhoz, akkor nagyobb mozgásterük lesz a termelési időszakok optimalizálására. Veszteséges időszakokban leállíthatják a termelést és megőrizhetik az erőművek versenyképességét, ezáltal pedig csökkentik a fedezetlen, fogyasztókra áthárított költségeket. |
| --- | --- |

5.1.3.

Ehhez nagyobb piaci likviditásra és elosztóközpont-alapú árképzésre van szükség, különösen a földgáz esetében. Egyes tagállamokban létrejöttek gázpiacok, de egyelőre nem elég likvidek ahhoz, hogy életképes alternatívát kínáljanak az – egyre terjedő – kőolajalapú indexálásnak, és piacalapú árképzést tegyenek lehetővé. Ezért mindenképpen regionális földgázelosztó központokat kell kialakítani, és javítani kell az ezek közötti összeköttetést az átviteli kapacitás, a szerződéses megállapodások és a piaci hozzáférés tekintetében, különösen a rugalmas ellátási csomagok kapcsán. Ha a villamosenergia-termelők hozzáférést kapnak a gázpiacokhoz, akkor nagyobb mozgásterük lesz a termelési időszakok optimalizálására. Veszteséges időszakokban leállíthatják a termelést és megőrizhetik az erőművek versenyképességét, ezáltal pedig csökkentik a fedezetlen, fogyasztókra áthárított költségeket.

| 5.1.4. | Az energiaárak tagállamonkénti pontos összetételét még mindig homály fedi. Az Európai Bizottság által most végzett alapos kutatás, melynek célja az energiaárak összetételének és az energiatámogatások mértékének és hatásainak tisztázása, létfontosságú ahhoz, hogy meg lehessen teremteni a mindenki számára azonos versenyfeltételek alapjait az energiatermelés és -árképzés terén. Fontos, hogy az egyes létesítmények folyamatosan adatokat szolgáltassanak az energiaárakról és -költségekről, hogy javítani lehessen az egyes ágazatok működési feltételeinek átláthatóságát, és hogy a szakpolitikák kellő mennyiségű adatra támaszkodjanak. Az átláthatóság biztosítása alapvető, és az első lépést jelenti a költséghatékony szakpolitikák kialakítása és a közvéleménnyel folytatott érdemi párbeszéd felé. Ez az energiaszolgáltatók profitszintjének összetételére is igaz. A megfelelő statisztikák hiánya alááshatja az adatokkal alátámasztottnak mondott döntések hitelességét. Ilyen statisztikákat minden kormányzati szinten elérhetővé kellene tenni. |
| --- | --- |

5.1.4.

Az energiaárak tagállamonkénti pontos összetételét még mindig homály fedi. Az Európai Bizottság által most végzett alapos kutatás, melynek célja az energiaárak összetételének és az energiatámogatások mértékének és hatásainak tisztázása, létfontosságú ahhoz, hogy meg lehessen teremteni a mindenki számára azonos versenyfeltételek alapjait az energiatermelés és -árképzés terén. Fontos, hogy az egyes létesítmények folyamatosan adatokat szolgáltassanak az energiaárakról és -költségekről, hogy javítani lehessen az egyes ágazatok működési feltételeinek átláthatóságát, és hogy a szakpolitikák kellő mennyiségű adatra támaszkodjanak. Az átláthatóság biztosítása alapvető, és az első lépést jelenti a költséghatékony szakpolitikák kialakítása és a közvéleménnyel folytatott érdemi párbeszéd felé. Ez az energiaszolgáltatók profitszintjének összetételére is igaz. A megfelelő statisztikák hiánya alááshatja az adatokkal alátámasztottnak mondott döntések hitelességét. Ilyen statisztikákat minden kormányzati szinten elérhetővé kellene tenni.

| 5.1.5. | Az ipar befektethet az energiaigény csökkentésének céljával, és ezt korábban is megtette. Az ilyen beruházásoknál azonban fontos az elfogadható megtérülés, és jellemző, hogy idővel egyre drágábbak lesznek. |
| --- | --- |

5.1.5.

Az ipar befektethet az energiaigény csökkentésének céljával, és ezt korábban is megtette. Az ilyen beruházásoknál azonban fontos az elfogadható megtérülés, és jellemző, hogy idővel egyre drágábbak lesznek.

| 5.1.6. | Korábban az EU és a tagállamok ingyenes kvótaosztással, adó- és illetékmentességgel, és néhány esetben kompenzációkkal segítették a sebezhető iparágak védelmét. Tekintettel arra, hogy a klímavédelmi intézkedések költségét illetően az EU és néhány nagyobb kereskedelmi partnere között fennálló különbség belátható időn belül nem fog csökkenni, az Európai Bizottságnak értékelnie kellene a meglévő szabályozási keretet, és meg kellene vizsgálnia a sebezhető ágazatok segítésének olyan újabb megközelítéseit, melyek összeegyeztethetőbbek a belső piaccal. |
| --- | --- |

5.1.6.

Korábban az EU és a tagállamok ingyenes kvótaosztással, adó- és illetékmentességgel, és néhány esetben kompenzációkkal segítették a sebezhető iparágak védelmét. Tekintettel arra, hogy a klímavédelmi intézkedések költségét illetően az EU és néhány nagyobb kereskedelmi partnere között fennálló különbség belátható időn belül nem fog csökkenni, az Európai Bizottságnak értékelnie kellene a meglévő szabályozási keretet, és meg kellene vizsgálnia a sebezhető ágazatok segítésének olyan újabb megközelítéseit, melyek összeegyeztethetőbbek a belső piaccal.

| 5.1.7. | Mivel az energiaellátás biztonsága létfontosságú államérdek, az ellátás biztosítása érdekében a kormányok hajlandóak járulékos többletköltségeket vállalni. És mivel a szuverenitásukat féltő tagállamok nehezen tudnak megállapodni egy kielégítő mértékű uniós szintű irányítási folyamatról, hajlandóak az optimálist el nem érő piaci működést elviselni. Az energiaellátás bizonytalansága esetén azonban a szolidaritás alapvető a folyamatos ellátáshoz. |
| --- | --- |

5.1.7.

Mivel az energiaellátás biztonsága létfontosságú államérdek, az ellátás biztosítása érdekében a kormányok hajlandóak járulékos többletköltségeket vállalni. És mivel a szuverenitásukat féltő tagállamok nehezen tudnak megállapodni egy kielégítő mértékű uniós szintű irányítási folyamatról, hajlandóak az optimálist el nem érő piaci működést elviselni. Az energiaellátás bizonytalansága esetén azonban a szolidaritás alapvető a folyamatos ellátáshoz.

| 5.1.8. | Összességében véve nem sok jel utal arra, hogy az igen különböző tagállami energiapolitikák elismernék a mélyebb uniós szintű integráció szükségességét. Ez aláássa a belső energiapiacot és zavarba ejtő jelzéseket küld a befektetők felé. Az EGSZB úgy véli, hogy határozott lépést kell tenni egy valódi európai energiaközösség felé a nemzeti energiastratégiák összehangolásához, különösen az EU energiaellátásának minél alacsonyabb költséggel járó biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

5.1.8.

Összességében véve nem sok jel utal arra, hogy az igen különböző tagállami energiapolitikák elismernék a mélyebb uniós szintű integráció szükségességét. Ez aláássa a belső energiapiacot és zavarba ejtő jelzéseket küld a befektetők felé. Az EGSZB úgy véli, hogy határozott lépést kell tenni egy valódi európai energiaközösség felé a nemzeti energiastratégiák összehangolásához, különösen az EU energiaellátásának minél alacsonyabb költséggel járó biztosítása érdekében.

5.2.   A gazdaság környezetbaráttá tétele

| 5.2.1. | A fenntarthatóbb, erőforrás-hatékonyabb gazdaságra való áttérés elvileg jól megalapozott. A gyakorlatban azonban a gazdasági visszaesés, a globális verseny és az, hogy a tagállamok nem tudnak megállapodni a prioritásokról, rányomja a bélyegét az átállás sebességére és hatékonyságára (7). |
| --- | --- |

5.2.1.

A fenntarthatóbb, erőforrás-hatékonyabb gazdaságra való áttérés elvileg jól megalapozott. A gyakorlatban azonban a gazdasági visszaesés, a globális verseny és az, hogy a tagállamok nem tudnak megállapodni a prioritásokról, rányomja a bélyegét az átállás sebességére és hatékonyságára (7).

| 5.2.2. | A gazdaság környezetbaráttá tételéről szóló politikai nyilatkozatok gyakran csak szép szavakkal méltatták az Unió fenntartható fejlődési célkitűzését, de sem az ezzel járó gazdasági és szociális változások mértékét, sem pedig a strukturális akadályokat nem ismerték el. |
| --- | --- |

5.2.2.

A gazdaság környezetbaráttá tételéről szóló politikai nyilatkozatok gyakran csak szép szavakkal méltatták az Unió fenntartható fejlődési célkitűzését, de sem az ezzel járó gazdasági és szociális változások mértékét, sem pedig a strukturális akadályokat nem ismerték el.

| 5.2.3. | Ezt a célkitűzést gyakran tévesen úgy értelmezik, hogy a meglévő gazdasági tevékenységeket kell ‘kizöldíteni’, azaz alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátásúvá tenni, remélve, hogy ez fellendíti a növekedést és a munkahelyteremtést. A gazdaság környezetbaráttá tétele azonban a termelési és fogyasztási szokások – és az életmód – sokkal mélyrehatóbb átalakítását igényli, mint az egy évtized alatt társadalmilag elfogadható volna. Gyakorlatilag minden gazdasági tevékenységet át kellene alakítani, a hagyományos és a zöld gazdaság közötti átmeneti időszakban pedig bizonytalan a növekedés és a munkahelyteremtés mértéke. Ezt a kutatás-fejlesztési erőfeszítések összehangolásával kell támogatni. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ezt a célkitűzést gyakran tévesen úgy értelmezik, hogy a meglévő gazdasági tevékenységeket kell ‘kizöldíteni’, azaz alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátásúvá tenni, remélve, hogy ez fellendíti a növekedést és a munkahelyteremtést. A gazdaság környezetbaráttá tétele azonban a termelési és fogyasztási szokások – és az életmód – sokkal mélyrehatóbb átalakítását igényli, mint az egy évtized alatt társadalmilag elfogadható volna. Gyakorlatilag minden gazdasági tevékenységet át kellene alakítani, a hagyományos és a zöld gazdaság közötti átmeneti időszakban pedig bizonytalan a növekedés és a munkahelyteremtés mértéke. Ezt a kutatás-fejlesztési erőfeszítések összehangolásával kell támogatni.

| 5.2.4. | A gazdaság valódi, gyors és hathatós kizöldítésének akadályait is igencsak elbagatellizálták. Az árképzésnek szerepe van például az alábbi kérdésekben:






  — | a gazdasági ágazatok (érdekcsoportok) és így a politikusok vonakodása, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

A gazdaság valódi, gyors és hathatós kizöldítésének akadályait is igencsak elbagatellizálták. Az árképzésnek szerepe van például az alábbi kérdésekben:

—

a gazdasági ágazatok (érdekcsoportok) és így a politikusok vonakodása,

| — | a meglévő technológiáknak a már költségmentes infrastruktúrákból adódó előnyei, |
| --- | --- |

—

a meglévő technológiáknak a már költségmentes infrastruktúrákból adódó előnyei,

| — | az eredményes szén-dioxid-árazás hiánya, |
| --- | --- |

—

az eredményes szén-dioxid-árazás hiánya,

| — | a környezetbarát jellemzők tanúsításának hatékony szabályozása, |
| --- | --- |

—

a környezetbarát jellemzők tanúsításának hatékony szabályozása,

| — | a technológia és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású új technológiák politikai kockázata, |
| --- | --- |

—

a technológia és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású új technológiák politikai kockázata,

| — | munkahelyek megszűnése és a dolgozók átképzésével kapcsolatos esetleges vonakodás, |
| --- | --- |

—

munkahelyek megszűnése és a dolgozók átképzésével kapcsolatos esetleges vonakodás,

| — | az ipari átalakítás kérdései és ezek társadalmi hatásai, |
| --- | --- |

—

az ipari átalakítás kérdései és ezek társadalmi hatásai,

| — | finanszírozási kérdések alacsony (vagy negatív) gazdasági növekedés és ‘költségvetési konszolidáció’ esetén, |
| --- | --- |

—

finanszírozási kérdések alacsony (vagy negatív) gazdasági növekedés és ‘költségvetési konszolidáció’ esetén,

| — | éles nemzetközi verseny, |
| --- | --- |

—

éles nemzetközi verseny,

| — | az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz határozott társadalmi és politikai konszenzus, könnyű forráseléréssel támogatott, masszív állami és magánberuházás, valamint világos stratégiai terv – vagyis egy valódi tervszerű ‘zöld’ gazdaság – szükséges. |
| --- | --- |

—

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz határozott társadalmi és politikai konszenzus, könnyű forráseléréssel támogatott, masszív állami és magánberuházás, valamint világos stratégiai terv – vagyis egy valódi tervszerű ‘zöld’ gazdaság – szükséges.

| 5.2.5. | A gazdaság környezetbaráttá tétele mindenesetre szükségszerű. Hatalmas léptékű és igen nehéz feladatról van szó, de ha biztosítani akarjuk a jövőnk fenntarthatóságát, akkor nincs más választásunk. E cél eléréséhez olyan tempót kell diktálni, amely egyensúlyt biztosít a politikai hitelesség, a gazdasági erő, a stabil szociális rendszer és a polgárok választása között. Az előfeltételek azonban nem teljesülnek, különösen a közszférának az akadályok felszámolása iránti elkötelezettsége tekintetében. Az is igaz, hogy ebből egyértelmű előnyök származhatnak, ilyen például a piacvezető szerep elérése a fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia területén. Az EU magas szinten áll az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos energiának a különféle hőpótlási módok terén való felhasználásában, és a fenntartható közlekedési innovációkat fejlesztő ágazata is nagy. |
| --- | --- |

5.2.5.

A gazdaság környezetbaráttá tétele mindenesetre szükségszerű. Hatalmas léptékű és igen nehéz feladatról van szó, de ha biztosítani akarjuk a jövőnk fenntarthatóságát, akkor nincs más választásunk. E cél eléréséhez olyan tempót kell diktálni, amely egyensúlyt biztosít a politikai hitelesség, a gazdasági erő, a stabil szociális rendszer és a polgárok választása között. Az előfeltételek azonban nem teljesülnek, különösen a közszférának az akadályok felszámolása iránti elkötelezettsége tekintetében. Az is igaz, hogy ebből egyértelmű előnyök származhatnak, ilyen például a piacvezető szerep elérése a fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia területén. Az EU magas szinten áll az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos energiának a különféle hőpótlási módok terén való felhasználásában, és a fenntartható közlekedési innovációkat fejlesztő ágazata is nagy.

| 5.2.6. | A költségek minimálisra csökkentésében alapvető szerepe van az energiamegtakarításnak és az energiahatékonyságnak. A háztartásokat illetően még mindig jelentős potenciál rejlik a fogyasztói keresletszabályozásban. Egyre több középületben találunk mintaszerű energiahatékonysági és -megtakarítási megoldásokat (bár főként csak az új épületekben), és az ipari energiahatékonyság növelésére való – egyes ágazatokban bevett – törekvés révén számos vállalkozás további megtakarításokat érhet még el. |
| --- | --- |

5.2.6.

A költségek minimálisra csökkentésében alapvető szerepe van az energiamegtakarításnak és az energiahatékonyságnak. A háztartásokat illetően még mindig jelentős potenciál rejlik a fogyasztói keresletszabályozásban. Egyre több középületben találunk mintaszerű energiahatékonysági és -megtakarítási megoldásokat (bár főként csak az új épületekben), és az ipari energiahatékonyság növelésére való – egyes ágazatokban bevett – törekvés révén számos vállalkozás további megtakarításokat érhet még el.

| 5.2.7. | A piaci alapú eszközöknek (MBI) az utóbbi időben igen nagy szerepe volt a tagállami gazdaságok irányváltásának ösztönzésében. Általánosságban azonban Unió-szerte következetlenség tapasztalható az adók, illetékek, támogatások és más MBI-k mértékében és alkalmazásában. Az energia kapcsán ez különösen szembetűnő. Az MBI-knek tehát ösztönözniük kell az átmenetet egy erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé, de ezzel párhuzamosan a gazdasági fellendülést is támogatniuk kell (8). |
| --- | --- |

5.2.7.

A piaci alapú eszközöknek (MBI) az utóbbi időben igen nagy szerepe volt a tagállami gazdaságok irányváltásának ösztönzésében. Általánosságban azonban Unió-szerte következetlenség tapasztalható az adók, illetékek, támogatások és más MBI-k mértékében és alkalmazásában. Az energia kapcsán ez különösen szembetűnő. Az MBI-knek tehát ösztönözniük kell az átmenetet egy erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé, de ezzel párhuzamosan a gazdasági fellendülést is támogatniuk kell (8).

| 5.3. | Az, hogy az éghajlat-változási és energiacsomagban kitűzött uniós célok eléréséhez mindenképpen eredményes irányításra van szükség, egyértelműen kapcsolódik a következetes piaci paraméterek nemzeti energiaszabályozók révén történő megállapításához. Az EGSZB határozottan ösztönzi egy szorosabban koordinált energiapolitika kialakítását a nemzeti politikák következetes, egymáshoz közelítő irányításával, ami közelebb vinne az egész EU-ra kiterjedő költségoptimalizáláshoz, és ezért támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését. Úgy véli azonban, hogy a kérdést alaposan meg kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer valóban teljesítse a céljait, továbbá úgy látja, hogy az EGSZB érdemben hozzá tud járulni a közeljövőben várható európai bizottsági javaslatokhoz, nevezetesen az alábbiak kapcsán:






  — | a rugalmasság és az energiaügyi célok elérése közti egyensúly, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Az, hogy az éghajlat-változási és energiacsomagban kitűzött uniós célok eléréséhez mindenképpen eredményes irányításra van szükség, egyértelműen kapcsolódik a következetes piaci paraméterek nemzeti energiaszabályozók révén történő megállapításához. Az EGSZB határozottan ösztönzi egy szorosabban koordinált energiapolitika kialakítását a nemzeti politikák következetes, egymáshoz közelítő irányításával, ami közelebb vinne az egész EU-ra kiterjedő költségoptimalizáláshoz, és ezért támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését. Úgy véli azonban, hogy a kérdést alaposan meg kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer valóban teljesítse a céljait, továbbá úgy látja, hogy az EGSZB érdemben hozzá tud járulni a közeljövőben várható európai bizottsági javaslatokhoz, nevezetesen az alábbiak kapcsán:

—

a rugalmasság és az energiaügyi célok elérése közti egyensúly,

| — | a közvélemény nagyfokú bevonása és a tagállami és uniós intézkedések legitimálása, |
| --- | --- |

—

a közvélemény nagyfokú bevonása és a tagállami és uniós intézkedések legitimálása,

| — | annak előmozdítása, hogy a tagállamok felelősséget vállaljanak a folyamatért, |
| --- | --- |

—

annak előmozdítása, hogy a tagállamok felelősséget vállaljanak a folyamatért,

| — | következetes és bizalmat élvező konvergencia uniós szinten. |
| --- | --- |

—

következetes és bizalmat élvező konvergencia uniós szinten.

| 5.4. | Az Európai Bizottságnak olyan irányítási rendszert kell kialakítania, amely hatékonyan érvényesíthető, de eléggé rugalmas ahhoz, hogy a tagállamok is támogassák. Az EGSZB ezért – az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben – politikailag semleges vizsgálat indítását javasolja az összes érdekelt képviselőinek bevonásával. Ennek célja egy hatékony, rugalmas és inkluzív irányítási rendszer létrehozása lenne. Mind a közvélemény bevonása, mind pedig maga az irányítási rendszer elengedhetetlen az energiaárak és -költségek jelentette kihívás kezelésében és megértetésében. |
| --- | --- |

5.4.

Az Európai Bizottságnak olyan irányítási rendszert kell kialakítania, amely hatékonyan érvényesíthető, de eléggé rugalmas ahhoz, hogy a tagállamok is támogassák. Az EGSZB ezért – az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben – politikailag semleges vizsgálat indítását javasolja az összes érdekelt képviselőinek bevonásával. Ennek célja egy hatékony, rugalmas és inkluzív irányítási rendszer létrehozása lenne. Mind a közvélemény bevonása, mind pedig maga az irányítási rendszer elengedhetetlen az energiaárak és -költségek jelentette kihívás kezelésében és megértetésében.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Bevezetés: http://ec.europa.eu/energy/2030_en.htm

1

(2)  Világszintű energiaügyi kitekintés – IEA, 2013.

2

(3)  The Burning Question, Mike Berners Lee, Greystone Books, 2013.

3

The Burning Question,

(4)  HL C 226., 2014.7.16.,1. o.

4

(5)  HL C 161., 2013.6.6., 1. o.

5

(6)  IREF Europe: Energy Policy and Energy Taxation in the EU (Energiapolitika és energiaadók az EU-ban);

6

http://www.irefeurope.org/en/sites/default/files/Energy_policy_EU.pdf

(7)  HL C 271., 2013.9.19., 18. o.

7

(8)  HL C 226., 2014.7.16., 1. o.

8

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/72

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az emberi fogyasztásra szánt kazeinekre és kazeinátokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2014) 174 final – 2014/0096 COD

2014/C 424/11

2014. április 2-án az Európai Parlament és 2014. április 10-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az emberi fogyasztásra szánt kazeinekre és kazeinátokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2014) 174 final – 2014/96 COD.

Mivel az EGSZB megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. június 4—5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 128 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 26.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/73 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/73

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közvetlen kifizetésekre a 2014-es naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási mérték 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti rögzítéséről

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

2014/C 424/12

2014. április 2-án az Európai Parlament és 2014. április 22-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 73/2009/EK tanácsi rendeletben meghatározott közvetlen kifizetésekre a 2014-es naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási mérték rögzítéséről

COM(2014) 175 final – 2014/0097 COD

Mivel az EGSZB a 2013. május 22-én elfogadott (1) CES2942-2013_00_00_TRA_AC sz. véleményében már nyilatkozott a fenti javaslat tárgyában, a 2014. június 4—5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 132 szavazattal 2 ellenében, 6 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy nem dolgoz ki újabb véleményt a témában, hanem az említett dokumentumban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság NAT/602 sz. véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közvetlen kifizetésekre a 2013-as naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási mérték 73/2009/EK rendelet szerinti rögzítéséről 2013/C 271/27, 143. oldal, 2013. szeptember 19.

1

---