# Úradný vestník C 109/9. m

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 109 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 499. mája 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 109

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 499. mája 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Komisia |
| 2006/C 109/1 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2006/C 109/2 | Štátna pomoc — Francúzsko, Írsko a Taliansko — Štátna pomoc č. C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Írsko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Shannon — Štátna pomoc č. C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Francúzsko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Gardanne — Štátna pomoc č. C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Taliansko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka na Sardínii — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 109/3 | Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 109/4 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  ) | 9 |
| | Európska centrálna banka |
| 2006/C 109/5 | Stanovisko Európskej centrálnej banky z 26. apríla 2006 k návrhu smernice o platobných službách na vnútornom trhu (ECB/2006/21) | 10 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Komisia

2006/C 109/1

Výmenný kurz eura

1

2006/C 109/2

Štátna pomoc — Francúzsko, Írsko a Taliansko — Štátna pomoc č. C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Írsko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Shannon — Štátna pomoc č. C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Francúzsko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Gardanne — Štátna pomoc č. C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Taliansko — Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka na Sardínii — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

2

2006/C 109/3

Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  )

1

3

2006/C 109/4

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  )

1

9

Európska centrálna banka

2006/C 109/5

Stanovisko Európskej centrálnej banky z 26. apríla 2006 k návrhu smernice o platobných službách na vnútornom trhu (ECB/2006/21)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Komisia

| 9.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/1

---

Výmenný kurz eura (1)

8. mája 2006

(2006/C 109/01)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2756 |
| JPY | Japonský jen | 141,88 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4573 |
| GBP | Britská libra | 0,68460 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2985 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5581 |
| ISK | Islandská koruna | 91,10 |
| NOK | Nórska koruna | 7,7865 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5752 |
| CZK | Česká koruna | 28,238 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 259,51 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6960 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8315 |
| RON | Rumunský lei | 3,4609 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,63 |
| SKK | Slovenská koruna | 37,313 |
| TRY | Turecká líra | 1,6865 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6515 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4137 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,8874 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0067 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0002 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 183,50 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,7081 |
| CNY | Čínsky juan | 10,2137 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2748 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 142,37 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,583 |
| PHP | Filipínske peso | 65,451 |
| RUB | Ruský rubeľ | 34,5450 |
| THB | Thajský baht | 47,822 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2756

JPY

Japonský jen

141,88

DKK

Dánska koruna

7,4573

GBP

Britská libra

0,68460

SEK

Švédska koruna

9,2985

CHF

Švajčiarsky frank

1,5581

ISK

Islandská koruna

91,10

NOK

Nórska koruna

7,7865

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5752

CZK

Česká koruna

28,238

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

259,51

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6960

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,8315

RON

Rumunský lei

3,4609

SIT

Slovinský toliar

239,63

SKK

Slovenská koruna

37,313

TRY

Turecká líra

1,6865

AUD

Austrálsky dolár

1,6515

CAD

Kanadský dolár

1,4137

HKD

Hongkongský dolár

9,8874

NZD

Novozélandský dolár

2,0067

SGD

Singapurský dolár

2,0002

KRW

Juhokórejský won

1 183,50

ZAR

Juhoafrický rand

7,7081

CNY

Čínsky juan

10,2137

HRK

Chorvátska kuna

7,2748

IDR

Indonézska rupia

11 142,37

MYR

Malajzijský ringgit

4,583

PHP

Filipínske peso

65,451

RUB

Ruský rubeľ

34,5450

THB

Thajský baht

47,822

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 9.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/2

---

ŠTÁTNA POMOC — FRANCÚZSKO, ÍRSKO A TALIANSKO

Štátna pomoc č. C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Írsko

Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Shannon

Štátna pomoc č. C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Francúzsko

Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka v regióne Gardanne

Štátna pomoc č. C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Taliansko

Oslobodenie od spotrebnej dane z minerálnych olejov používaných ako palivo na výrobu hliníka na Sardínii

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 109/02)

(Text s významom pre EHP)

Listom z dňa 7. decembra 2001 oznámila Komisia Francúzsku, Írsku a Taliansku svoje konečné rozhodnutie vo veci uvedených opatrení, pokiaľ ide o obdobie do 31. decembra 2003 a rozhodnutie predĺžiť konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2004. Úplné znenie rozhodnutia je uverejnené v Ú. v. EÚ L 119 zo 4.5.2006.

Listy, ktorými Komisia týmto členským štátom oznámila svoje pôvodné rozhodnutia o začatí konania, ako aj zhrnutie, sú uverejnené v Ú. v. ES C 30 z 2.2.2002, s. 17, s. 21 a s. 25.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniam, vo veci ktorých Komisia predlžuje konanie v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto oznámenia a jej rozhodnutia, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Francúzsku, Írsku a Taliansku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

---

| 9.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/3

---

Informačný postup — Technické pravidlá

(2006/C 109/03)

(Text s významom pre EHP)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorá stanovuje postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel pre služby informačnej spoločnosti. (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37; Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18).

Oznámenia o navrhovaných národných technických pravidlách, ktoré obdržala Komisia

| Odkaz (1) | Názov | Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0151/B | Návrh Kráľovského rozhodnutia na úpravu modelu, obsahu, spôsobu nosenia a používania obranných sprejov a pút na ruky členmi bezpečnostných služieb verejných dopravných spoločností | (3) |
| 2006/0152/A | Nariadenie viedenskej krajinskej vlády o ochrane bezpečnosti a zdravia zamestnancov v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve pred rizikami v dôsledku zásahu elektrickým prúdom (viedenské nariadenie o ochrane pred elektrinou v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve – Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft) | 28. 6. 2006 |
| 2006/0153/F | Návrh výnosu o verejnom predaji liečivých rastlín zapísaných v Liekopise | 28. 6. 2006 |
| 2006/0154/F | Návrh vyhlášky prijatý podľa článku D. 4211-11 zákona o verejnom zdraví, ktorou sa určuje zoznam liečivých rastlín alebo častí rastlín začlenených do liekopisu, ktoré môžu verejnosti predávať iné osoby ako lekárnici | 28. 6. 2006 |
| 2006/0155/UK | Zákon o hazardných hrách z roku 2005 (úvodná časť č. [ ] a prechodné ustanovenia) príkaz z roku 2006 | 28. 6. 2006 |
| 2006/0156/A | Nariadenie spolkového ministra poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva, ktorým sa mení nariadenie o povinnostiach pri spracovaní odpadu, spolkový vestník II č. 459/2004 | 29. 6. 2006 |
| 2006/0157/I | Schéma ministerského výnosu prinášajúceho úpravy a doplnky v prílohe A v rámci dekrétu prezidenta republiky (DPR) č. 340 z 24. októbra 2003 | 30. 6. 2006 |
| 2006/0158/NL | Nariadenie ministerstva stavebníctva, územného plánovania a životného prostredia, ktorou sa mení a dopĺňa vykonávací predpis k zákonu o katastri z roku 1994 (novela súvisiaca s nadobudnutím platnosti novely zákona o katastri I) | 30. 6. 2006 |
| 2006/0159/A | RVS 15.04.91 Mosty – mostné vybavenie – inštalácie – pokladanie vedení do mostov | 3. 7. 2006 |
| 2006/0160/A | Nariadenie spolkového ministra poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva, ktorým sa mení nariadenie o zamedzení a recyklácii obalových odpadkov a určitých zvyškov tovarov a o zriadení zberných a recyklačných systémov (VerpackVO 1996), spolkový vestník č. 648/1996 (novela VerpackVO z r. 2006) | 3. 7. 2006 |
| 2006/0161/CZ | Návrh vyhlášky zo dňa....2006, ktorou sa mení vyhláška č. 415/2003 Zb., ktorou sa ustanovujú podmienky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky pri zvislej doprave a chôdzi | 4. 7. 2006 |
| 2006/0162/SK | Technické pravidlá prístupu a pripojenia k zásobníku Pozagas a.s., Malacky | 4. 7. 2006 |
| 2006/0163/A | Zmena dolnorakúskeho zákona o hracích automatoch | 5. 7. 2006 |
| 2006/0164/A | Nariadenie spolkového ministra dopravy, inovácie a technológie, ktorým sa mení nariadenie o preprave nebezpečných nákladov na vodných cestách (nariadenie ADN) | 7. 7. 2006 |
| 2006/0165/UK | Nariadenia (Severné Írsko) z roku 2006 o motorových vozidlách (konštrukcia a použitie (zmena a doplnenie č. x) | 7. 7. 2006 |
| 2006/0166/D | Doplnkové technické zmluvné podmienky a smernice pre inžinierske stavby (ZTV-ING, časť 5 Stavba tunelov, odsek 3 Strojová metóda razenia štítom | 7. 7. 2006 |
| 2006/0167/GR | Návrh technického nariadenia pre odvodné vedenie a meranie zemného plynu s prevádzkovým tlakom do 4 bar | 10. 7. 2006 |
| 2006/0168/E | Návrh nariadenia, ktorým sa definujú národné etalóny jednotiek, odvodených od medzinárodného jednotkového systému elektrickej kapacity, koncentrácie ozónu vo vzduchu, svetelného toku, vysokofrekvenčnej impedancie, torzného momentu, vysokofrekvenčnej potencie, elektrického odporu, vysokofrekvenčného elektromagnetického šumu, elektrického napätia, aktivity izoméru, priameho uhla, vysokofrekvenčného zoslabenia, mernej hmotnosti telies, absorbovanej dávky, sily, vlhkosti, kermy (lúče X a Γ), tlaku, jednotiek intervalu vysokého elektrického napätia (nad 1 000 V) a objemu | 10. 7. 2006 |
| 2006/0169/PL | Projekt rozhodnutia Ministerstva životného prostredia vo veci technických podmienok, ktorým musia zodpovedať vodohospodárske stavby a ich lokalizácia | 10. 7. 2006 |

Odkaz (1)

Názov

Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2)

2006/0151/B

Návrh Kráľovského rozhodnutia na úpravu modelu, obsahu, spôsobu nosenia a používania obranných sprejov a pút na ruky členmi bezpečnostných služieb verejných dopravných spoločností

(3)

2006/0152/A

Nariadenie viedenskej krajinskej vlády o ochrane bezpečnosti a zdravia zamestnancov v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve pred rizikami v dôsledku zásahu elektrickým prúdom (viedenské nariadenie o ochrane pred elektrinou v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve – Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft)

28. 6. 2006

2006/0153/F

Návrh výnosu o verejnom predaji liečivých rastlín zapísaných v Liekopise

28. 6. 2006

2006/0154/F

Návrh vyhlášky prijatý podľa článku D. 4211-11 zákona o verejnom zdraví, ktorou sa určuje zoznam liečivých rastlín alebo častí rastlín začlenených do liekopisu, ktoré môžu verejnosti predávať iné osoby ako lekárnici

28. 6. 2006

2006/0155/UK

Zákon o hazardných hrách z roku 2005 (úvodná časť č. [ ] a prechodné ustanovenia) príkaz z roku 2006

28. 6. 2006

2006/0156/A

Nariadenie spolkového ministra poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva, ktorým sa mení nariadenie o povinnostiach pri spracovaní odpadu, spolkový vestník II č. 459/2004

29. 6. 2006

2006/0157/I

Schéma ministerského výnosu prinášajúceho úpravy a doplnky v prílohe A v rámci dekrétu prezidenta republiky (DPR) č. 340 z 24. októbra 2003

30. 6. 2006

2006/0158/NL

Nariadenie ministerstva stavebníctva, územného plánovania a životného prostredia, ktorou sa mení a dopĺňa vykonávací predpis k zákonu o katastri z roku 1994 (novela súvisiaca s nadobudnutím platnosti novely zákona o katastri I)

30. 6. 2006

2006/0159/A

RVS 15.04.91 Mosty – mostné vybavenie – inštalácie – pokladanie vedení do mostov

3. 7. 2006

2006/0160/A

Nariadenie spolkového ministra poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva, ktorým sa mení nariadenie o zamedzení a recyklácii obalových odpadkov a určitých zvyškov tovarov a o zriadení zberných a recyklačných systémov (VerpackVO 1996), spolkový vestník č. 648/1996 (novela VerpackVO z r. 2006)

3. 7. 2006

2006/0161/CZ

Návrh vyhlášky zo dňa....2006, ktorou sa mení vyhláška č. 415/2003 Zb., ktorou sa ustanovujú podmienky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky pri zvislej doprave a chôdzi

4. 7. 2006

2006/0162/SK

Technické pravidlá prístupu a pripojenia k zásobníku Pozagas a.s., Malacky

4. 7. 2006

2006/0163/A

Zmena dolnorakúskeho zákona o hracích automatoch

5. 7. 2006

2006/0164/A

Nariadenie spolkového ministra dopravy, inovácie a technológie, ktorým sa mení nariadenie o preprave nebezpečných nákladov na vodných cestách (nariadenie ADN)

7. 7. 2006

2006/0165/UK

Nariadenia (Severné Írsko) z roku 2006 o motorových vozidlách (konštrukcia a použitie (zmena a doplnenie č. x)

7. 7. 2006

2006/0166/D

Doplnkové technické zmluvné podmienky a smernice pre inžinierske stavby (ZTV-ING, časť 5 Stavba tunelov, odsek 3 Strojová metóda razenia štítom

7. 7. 2006

2006/0167/GR

Návrh technického nariadenia pre odvodné vedenie a meranie zemného plynu s prevádzkovým tlakom do 4 bar

10. 7. 2006

2006/0168/E

Návrh nariadenia, ktorým sa definujú národné etalóny jednotiek, odvodených od medzinárodného jednotkového systému elektrickej kapacity, koncentrácie ozónu vo vzduchu, svetelného toku, vysokofrekvenčnej impedancie, torzného momentu, vysokofrekvenčnej potencie, elektrického odporu, vysokofrekvenčného elektromagnetického šumu, elektrického napätia, aktivity izoméru, priameho uhla, vysokofrekvenčného zoslabenia, mernej hmotnosti telies, absorbovanej dávky, sily, vlhkosti, kermy (lúče X a Γ), tlaku, jednotiek intervalu vysokého elektrického napätia (nad 1 000 V) a objemu

10. 7. 2006

2006/0169/PL

Projekt rozhodnutia Ministerstva životného prostredia vo veci technických podmienok, ktorým musia zodpovedať vodohospodárske stavby a ich lokalizácia

10. 7. 2006

Komisia upozorňuje na rozsudok vynesený 30. apríla 1996 v prípade „CIA Security“ (C-194/94 – ECR I, s. 2201), v ktorom Súdny dvor rozhodol, že články 8 a 9 smernice 98/34/ES (pôvodne 83/189/EHS) sa majú interpretovať v tom zmysle, že jednotlivci sa na ne môžu odvolávať pred národnými súdmi a tie musia upustiť od uplatňovania národných technických predpisov, ktoré neboli oznámené v súlade s touto smernicou.

Tento rozsudok potvrdzuje oznámenie Komisie z 1. októbra 1986 (Ú. v. ES C 245, 1.10.1986, s. 4).

Rovnako nedodržanie oznamovacej povinnosti spôsobí, že príslušné technické predpisy budú neaplikovateľné, a teda nevynútiteľné voči jednotlivcom.

Ďalšie informácie ohľadom oznamovacieho postupu môžete získať na adresách:

| Európska komisia |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brusel, |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Európska komisia

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brusel,

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

alebo na webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/.

V prípade, že potrebujete ďalšie informácie ohľadom oznamov, kontaktujte príslušné národné inštitúcie, zoznam ktorých uvádzame nižšie:

ZOZNAM NÁRODNÝCH INŠTITÚCIÍ, ZODPOVEDÝCH ZA VYKONÁVANIE SMERNICE 98/34/ES

BELGICKO

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Pascaline Descamps |
| Tel.: (32) 2 277 80 03 |
| Fax: (32) 2 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pani Pascaline Descamps

Tel.: (32) 2 277 80 03

Fax: (32) 2 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pán Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Pani Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Webová stránka: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pán Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Pani Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz

Webová stránka: http://www.unmz.cz

DÁNSKO

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE) |
| Pán Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Pani Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk |
| Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE)

Pán Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy)

E-mail: bbc@ebst.dk

Pani Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk

Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NEMECKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |
| Pani Christina Jäckel |
| Tel.: (49) 30 20 14 63 53 |
| Fax: (49) 30 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 – 37

D-10115 Berlin

Pani Christina Jäckel

Tel.: (49) 30 20 14 63 53

Fax: (49) 30 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de

ESTÓNSKO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Pán Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Webová stránka: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Pán Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Webová stránka: http://www.mkm.ee

GRÉCKO

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30) 210 696 98 63 |
| Fax: (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30) 210 696 98 63

Fax: (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Pani Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30) 210 212 03 01 |
| Fax: (30) 210 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr |
| Webová stránka: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Pani Evangelia Alexandri

Tel.: (30) 210 212 03 01

Fax: (30) 210 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr

Webová stránka: http://www.elot.gr

ŠPANIELSKO

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Pán Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| Pani Esther Pérez Peláez |
| Technický poradca |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Pán Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

Pani Esther Pérez Peláez

Technický poradca

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCÚZSKO

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pani Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pani Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pani Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pani Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRSKO

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Pán Tony Losty |
| Tel.: (353) 1 807 38 80 |
| Fax: (353) 1 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Webová stránka: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Pán Tony Losty

Tel.: (353) 1 807 38 80

Fax: (353) 1 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Webová stránka: http://www.nsai.ie

TALIANSKO

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Pán Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Pán Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Webová stránka: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Pán Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Pán Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Webová stránka: http://www.minindustria.it

CYPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 409 310 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| Pán Antonis Ioannou |
| Tel.: (357) 22 409 409 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 409 310

Fax: (357) 22 754 103

Pán Antonis Ioannou

Tel.: (357) 22 409 409

Fax: (357) 22 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pani Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370) 5 270 93 47 |
| Fax: (370) 5 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Webová stránka: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pani Daiva Lesickiene

Tel.: (370) 5 270 93 47

Fax: (370) 5 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Webová stránka: http://www.lsd.lt

LUXEMBURSKO

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Pán J. P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Webová stránka: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Pán J. P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Webová stránka: http://www.see.lu

MAĎARSKO

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapešť |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Pán Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36) 1 374 287 3 |
| Fax: (36) 1 473 162 2 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapešť

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Pán Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36) 1 374 287 3

Fax: (36) 1 473 162 2

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Pani Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt |
| Webová stránka: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Fax: (356) 21 24 24 06

Pani Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt

Webová stránka: http://www.msa.org.mt

HOLANDSKO

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Pán Ebel van der Heide |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 34 |
| Pani Hennie Boekema |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 35 |
| Pani Tineke Elzer |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Fax: (31) 50 5 23 21 59 |
| Spoločný e-mail |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Pán Ebel van der Heide

Tel.: (31) 50 5 23 21 34

Pani Hennie Boekema

Tel.: (31) 50 5 23 21 35

Pani Tineke Elzer

Tel.: (31) 50 5 23 21 33

Fax: (31) 50 5 23 21 59

Spoločný e-mail

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

RAKÚSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pani Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43) 1 711 00 58 96 |
| Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pani Brigitte Wikgolm

Tel.: (43) 1 711 00 58 96

Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at

POĽSKO

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Pani Barbara Nieciak |
| Tel.: (48) 22 693 54 07 |
| Fax: (48) 22 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Pani Agata Gągor |
| Tel.: (48) 22 693 56 90 |
| Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Pani Barbara Nieciak

Tel.: (48) 22 693 54 07

Fax: (48) 22 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Pani Agata Gągor

Tel.: (48) 22 693 56 90

Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pani Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Webová stránka: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pani Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Webová stránka: http://www.ipq.pt

SLOVINSKO

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pani Vesna Stražišar |
| Tel.: (386) 1 478 30 41 |
| Fax: (386) 1 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pani Vesna Stražišar

Tel.: (386) 1 478 30 41

Fax: (386) 1 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVENSKO

| Pani Kvetoslava Steinlová |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| (Riaditeľka Odboru európskej integrácie, |
| Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky) |
| Štefanovičova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421) 2 52 49 35 21 |
| Fax: (421) 2 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Pani Kvetoslava Steinlová

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

(Riaditeľka Odboru európskej integrácie,

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky)

Štefanovičova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421) 2 52 49 35 21

Fax: (421) 2 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FÍNSKO

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adresa pre návštevy: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| a |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštová adresa: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pani Leila Orava |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 86 |
| Fax: (358) 9 16 06 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Pani Katri Amper |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 48 |
| Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Webová stránka: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adresa pre návštevy:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

a

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštová adresa:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Pani Leila Orava

Tel.: (358) 9 16 06 46 86

Fax: (358) 9 16 06 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Pani Katri Amper

Tel.: (358) 9 16 06 46 48

Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Webová stránka: http://www.ktm.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pani Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00 |
| Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Spoločný e-mail: 9834@kommers.se |
| Webová stránka: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pani Kerstin Carlsson

Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00

Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Spoločný e-mail: 9834@kommers.se

Webová stránka: http://www.kommers.se

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Pán Philip Plumb |
| Tel.: (44) 20 72 15 14 88 |
| Fax: (44) 20 72 15 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Pán Philip Plumb

Tel.: (44) 20 72 15 14 88

Fax: (44) 20 72 15 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pani Adinda Batsleer |
| Tel.: (32) 2 286 18 61 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Pani Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32) 2 286 18 71 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Webová stránka: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pani Adinda Batsleer

Tel.: (32) 2 286 18 61

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Pani Tuija Ristiluoma

Tel.: (32) 2 286 18 71

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Webová stránka: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Kathleen Byrne |
| Tel.: (32) 2 286 17 49 |
| Fax: (32) 2 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Webová stránka: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pani Kathleen Byrne

Tel.: (32) 2 286 17 49

Fax: (32) 2 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Webová stránka: http://www.efta.int

TURECKO

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Pán Mehmet Comert |
| Tel.: (90) 312 212 58 98 |
| Fax: (90) 312 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Pán Mehmet Comert

Tel.: (90) 312 212 58 98

Fax: (90) 312 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Rok – registračné číslo – členský štát pôvodu.

(2)  Obdobie, počas ktorého návrh nesmie byť prijatý.

(3)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže Komisia uznala dôvody oznamujúceho členského štátu na naliehavé prijatie.

(4)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže opatrenie sa týka technickej špecifikácie alebo iných požiadaviek či pravidiel pre služby, ktoré súvisia s fiškálnymi alebo finančnými opatreniami v súlade s treťou zarážkou druhého odseku čl. 1 ods. 11 smernice 98/34/ES.

(5)  Informačný postup je uzavretý.

---

| 9.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/9

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington)

(2006/C 109/04)

(Text s významom pre EHP)

| 1. | Komisii bolo dňa 28. apríla 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Nippon Sheet Glass Co., Ltd („NSG“, Japonsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou Pilkington plc („Pilkington“, Spojené kráľovstvo) prostredníctvom verejnej ponuky oznámenej 27. februára 2006. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 28. apríla 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Nippon Sheet Glass Co., Ltd („NSG“, Japonsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou Pilkington plc („Pilkington“, Spojené kráľovstvo) prostredníctvom verejnej ponuky oznámenej 27. februára 2006.

| 2. | Predmet činnosti príslušných spoločností:






  — | NSG: výroba plaveného skla a skleneného vlákna, spoločnosť pôsobiaca najmä vo východnej Ázii; |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti príslušných spoločností:

—

NSG: výroba plaveného skla a skleneného vlákna, spoločnosť pôsobiaca najmä vo východnej Ázii;

| — | Pilkington: výroba skla a plochého skla, spoločnosť s celosvetovou pôsobnosťou, prevažne však v Európe. |
| --- | --- |

—

Pilkington: výroba skla a plochého skla, spoločnosť s celosvetovou pôsobnosťou, prevažne však v Európe.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená koncentrácia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená koncentrácia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

Európska centrálna banka

| 9.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/10

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 26. apríla 2006

k návrhu smernice o platobných službách na vnútornom trhu

(ECB/2006/21)

(2006/C 109/05)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 19. januára 2006 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2000/12/ES a 2002/65/ES (KOM(2005) 603 v konečnom znení) (ďalej len „navrhovaná smernica“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 105 ods. 4 prvej zarážke v spojení s článkom 105 ods. 2 štvrtou zarážkou Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, nakoľko navrhovaná smernica sa týka základnej úlohy Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), ktorou je podporovať plynulé fungovanie platobných systémov (1). Právomoc ECB sa zakladá aj na článku 105 ods. 5 zmluvy, podľa ktorého ESCB prispieva k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú dohľadu nad obozretným podnikaním úverových inštitúcií a stability finančného systému. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

| 1.1 | Navrhovaná smernica je vítanou iniciatívou, pretože vytvára ucelený právny rámec pre platobné služby v EÚ. Rozmanitosť vnútroštátnej právnej úpravy v oblasti platieb v súčasnej dobe komplikuje implementáciu jednotnej oblasti platieb v eurách (Single Euro Payments Area – SEPA). Harmonizácia vnútroštátnych zákonných požiadaviek na platby preto pomôže bankovému sektoru v jeho úsilí o vytvorenie SEPA. Zavedenie pojmu „platobná inštitúcia“ by okrem toho malo viesť k harmonizácii pravidiel týkajúcich sa prístupu na trh platobných služieb. Avšak na to, aby sa plne využili výhody harmonizovanej právnej úpravy, mala by sa venovať pozornosť zosúladeniu rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice s rozsahom pôsobnosti smernice o elektronických peniazoch (2), najmä vzhľadom na potrebu rozlišovať medzi platobnými službami, ktoré sú založené na platobných účtoch, a platobnými službami v oblasti elektronického peňažníctva, ktoré sú založené na centralizovanom účtovníctve. Ak by sa však prijatie navrhovanej smernice oneskorilo, mohlo by to ohroziť zavedenie vnútroštátnych systémov, ktoré by boli v súlade so SEPA, k 1. januáru 2008 a úplný prechod na tieto systémy do roku 2010. V tejto súvislosti majú rozhodujúci význam hlavy III a IV navrhovanej smernice, nakoľko predstavujú harmonizovaný súbor pravidiel týkajúcich sa informačných požiadaviek, povolenia, realizácie platobných transakcií a zodpovednosti vo vzťahu k platobným transakciám. Zdá sa, že otázky politickej a právnej povahy v rámci týchto hláv navrhovanej smernice by sa mohli vyriešiť v relatívne krátkom čase. Pokiaľ dôjde k predĺženiu rokovaní, mohla by sa vziať do úvahy možnosť vyčlenenia určitých častí navrhovanej smernice, pričom by sa uprednostnilo prijatie tých častí, ktoré sú nevyhnutné pre úspešnú implementáciu SEPA. |
| --- | --- |

1.1

Navrhovaná smernica je vítanou iniciatívou, pretože vytvára ucelený právny rámec pre platobné služby v EÚ. Rozmanitosť vnútroštátnej právnej úpravy v oblasti platieb v súčasnej dobe komplikuje implementáciu jednotnej oblasti platieb v eurách (Single Euro Payments Area – SEPA). Harmonizácia vnútroštátnych zákonných požiadaviek na platby preto pomôže bankovému sektoru v jeho úsilí o vytvorenie SEPA. Zavedenie pojmu „platobná inštitúcia“ by okrem toho malo viesť k harmonizácii pravidiel týkajúcich sa prístupu na trh platobných služieb. Avšak na to, aby sa plne využili výhody harmonizovanej právnej úpravy, mala by sa venovať pozornosť zosúladeniu rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice s rozsahom pôsobnosti smernice o elektronických peniazoch (2), najmä vzhľadom na potrebu rozlišovať medzi platobnými službami, ktoré sú založené na platobných účtoch, a platobnými službami v oblasti elektronického peňažníctva, ktoré sú založené na centralizovanom účtovníctve. Ak by sa však prijatie navrhovanej smernice oneskorilo, mohlo by to ohroziť zavedenie vnútroštátnych systémov, ktoré by boli v súlade so SEPA, k 1. januáru 2008 a úplný prechod na tieto systémy do roku 2010. V tejto súvislosti majú rozhodujúci význam hlavy III a IV navrhovanej smernice, nakoľko predstavujú harmonizovaný súbor pravidiel týkajúcich sa informačných požiadaviek, povolenia, realizácie platobných transakcií a zodpovednosti vo vzťahu k platobným transakciám. Zdá sa, že otázky politickej a právnej povahy v rámci týchto hláv navrhovanej smernice by sa mohli vyriešiť v relatívne krátkom čase. Pokiaľ dôjde k predĺženiu rokovaní, mohla by sa vziať do úvahy možnosť vyčlenenia určitých častí navrhovanej smernice, pričom by sa uprednostnilo prijatie tých častí, ktoré sú nevyhnutné pre úspešnú implementáciu SEPA.

| 1.2 | Niektoré aspekty navrhovanej smernice však vyvolávajú určité pochybnosti, ktoré sa podrobnejšie analyzujú nižšie. |
| --- | --- |

1.2

Niektoré aspekty navrhovanej smernice však vyvolávajú určité pochybnosti, ktoré sa podrobnejšie analyzujú nižšie.

Konkrétne pripomienky

2.   Činnosť platobných inštitúcií

| 2.1 | Zavedenie nového pojmu „platobné inštitúcie“ je krokom k harmonizácii súčasných rozmanitých prístupov na základe vnútroštátnych právnych predpisov, pokiaľ ide o právnu úpravu subjektov, ktoré poskytujú platobné služby bez toho, aby boli úverovými inštitúciami, inštitúciami elektronického peňažníctva alebo inštitúciami poštových poukážok. Z navrhovanej smernice však nie je jasné, aké druhy činností môžu takéto platobné inštitúcie vykonávať. Podľa navrhovanej smernice môžu platobné inštitúcie od verejnosti prijímať finančné prostriedky na účely poskytovania platobných služieb. Týmito finančnými prostriedkami by však nemali byť vklady, ani iné vratné prostriedky v zmysle článku 3 konsolidovanej bankovej smernice (3) alebo elektronické peniaze vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice o elektronických peniazoch (pozri článok 10 ods. 1 navrhovanej smernice). |
| --- | --- |

2.1

Zavedenie nového pojmu „platobné inštitúcie“ je krokom k harmonizácii súčasných rozmanitých prístupov na základe vnútroštátnych právnych predpisov, pokiaľ ide o právnu úpravu subjektov, ktoré poskytujú platobné služby bez toho, aby boli úverovými inštitúciami, inštitúciami elektronického peňažníctva alebo inštitúciami poštových poukážok. Z navrhovanej smernice však nie je jasné, aké druhy činností môžu takéto platobné inštitúcie vykonávať. Podľa navrhovanej smernice môžu platobné inštitúcie od verejnosti prijímať finančné prostriedky na účely poskytovania platobných služieb. Týmito finančnými prostriedkami by však nemali byť vklady, ani iné vratné prostriedky v zmysle článku 3 konsolidovanej bankovej smernice (3) alebo elektronické peniaze vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice o elektronických peniazoch (pozri článok 10 ods. 1 navrhovanej smernice).

| 2.2 | V tejto súvislosti nie je zo znenia navrhovanej smernice jasné, či platobné inštitúcie môžu držať finančné prostriedky, ktoré majú podobné ekonomické a právne znaky ako vklady alebo elektronické peniaze. Zo skutočnosti, že platobné inštitúcie sú schopné poskytovať platobné účty, vyplýva, že by platobné inštitúcie mohli finančné prostriedky držať po dlhšiu dobu, ako je nevyhnutné na ukončenie platobnej transakcie. To vyvoláva obavy, pretože článok 65 ods. 4 navrhovanej smernice odkazuje na „terminované účty“ bez toho, aby uviedol, kde sa tieto účty vedú alebo na aký účel. V bodoch odôvodnenia 8 a 9 navrhovanej smernice sa však stanovuje, že platobné inštitúcie nemôžu prijímať vklady. Tieto body sú ďalej rozpracované nižšie. |
| --- | --- |

2.2

V tejto súvislosti nie je zo znenia navrhovanej smernice jasné, či platobné inštitúcie môžu držať finančné prostriedky, ktoré majú podobné ekonomické a právne znaky ako vklady alebo elektronické peniaze. Zo skutočnosti, že platobné inštitúcie sú schopné poskytovať platobné účty, vyplýva, že by platobné inštitúcie mohli finančné prostriedky držať po dlhšiu dobu, ako je nevyhnutné na ukončenie platobnej transakcie. To vyvoláva obavy, pretože článok 65 ods. 4 navrhovanej smernice odkazuje na „terminované účty“ bez toho, aby uviedol, kde sa tieto účty vedú alebo na aký účel. V bodoch odôvodnenia 8 a 9 navrhovanej smernice sa však stanovuje, že platobné inštitúcie nemôžu prijímať vklady. Tieto body sú ďalej rozpracované nižšie.

| 2.3 | Takisto sa uvádza, že na základe odseku 4 prílohy k navrhovanej smernici môžu platobné inštitúcie realizovať platobné transakcie, ak sa finančné prostriedky čerpajú z úveru bez toho, aby sa stanovili akékoľvek obmedzenia, pokiaľ ide o schopnosť poskytovať úver z hľadiska jeho výšky a/alebo splatnosti. |
| --- | --- |

2.3

Takisto sa uvádza, že na základe odseku 4 prílohy k navrhovanej smernici môžu platobné inštitúcie realizovať platobné transakcie, ak sa finančné prostriedky čerpajú z úveru bez toho, aby sa stanovili akékoľvek obmedzenia, pokiaľ ide o schopnosť poskytovať úver z hľadiska jeho výšky a/alebo splatnosti.

3.   Vklady alebo iné vratné prostriedky

| 3.1 | Pokiaľ ide o držbu vkladov alebo iných vratných prostriedkov, malo by sa pripomenúť, že článok 3 konsolidovanej bankovej smernice zakazuje podnikom, ktoré nie sú úverovými inštitúciami, podnikať v oblasti prijímania vkladov alebo iných vratných prostriedkov od verejnosti. Hoci konsolidovaná banková smernica nevymedzuje pojem prijímanie vkladov, Súdny dvor Európskych spoločenstiev podal široký výklad pojmu „vklady alebo iné vratné prostriedky“ podľa smernice, pričom uviedol, že „pojem ‚iné vratné prostriedky’ [...] sa nevzťahuje iba na finančné nástroje, ktoré vykazujú typické znaky splatnosti, ale aj na také nástroje, ktoré síce tieto typické znaky nevykazujú, ale sú predmetom zmluvného dojednania o splatení poskytnutých finančných prostriedkov“ (4). Nezáleží na tom, či takéto finančné prostriedky sa prijímajú vo forme vkladov alebo v inej forme, akou je napr. „priebežné vydávanie dlhopisov a ostatných porovnateľných cenných papierov“ (5), ako sa uvádza v smernici, ktorá predchádzala konsolidovanej bankovej smernici. „Všetky druhy prijímania finančných prostriedkov preto môžu zakladať obchodnú činnosť prijímania vkladov (v širšom zmysle), ak zahŕňajú splatenie prijatých peňazí. V tejto súvislosti nie je dôležité, či povinnosť splatiť existuje už v čase prijatia finančných prostriedkov (a tvorí ‚základný’ prvok tejto transakcie), alebo či táto povinnosť vzniká iba ako následok vzniku zmluvného nároku“ (6). Správny výklad prijímania vkladov „sa bude musieť riadiť otázkou rozsahu úspor, ktoré sú predmetom ochrany, a výklad charakteristických znakov ‚činnosti poskytovania úverov’ by mal zohľadniť aj riziká, ktoré sa považujú za významné z hľadiska ochrany návratnosti vkladov. Výsledkom toho je príklon k širokému výkladu ako činnosti prijímania vkladov, tak aj úverov“ (7). |
| --- | --- |

3.1

Pokiaľ ide o držbu vkladov alebo iných vratných prostriedkov, malo by sa pripomenúť, že článok 3 konsolidovanej bankovej smernice zakazuje podnikom, ktoré nie sú úverovými inštitúciami, podnikať v oblasti prijímania vkladov alebo iných vratných prostriedkov od verejnosti. Hoci konsolidovaná banková smernica nevymedzuje pojem prijímanie vkladov, Súdny dvor Európskych spoločenstiev podal široký výklad pojmu „vklady alebo iné vratné prostriedky“ podľa smernice, pričom uviedol, že „pojem ‚iné vratné prostriedky’ [...] sa nevzťahuje iba na finančné nástroje, ktoré vykazujú typické znaky splatnosti, ale aj na také nástroje, ktoré síce tieto typické znaky nevykazujú, ale sú predmetom zmluvného dojednania o splatení poskytnutých finančných prostriedkov“ (4). Nezáleží na tom, či takéto finančné prostriedky sa prijímajú vo forme vkladov alebo v inej forme, akou je napr. „priebežné vydávanie dlhopisov a ostatných porovnateľných cenných papierov“ (5), ako sa uvádza v smernici, ktorá predchádzala konsolidovanej bankovej smernici. „Všetky druhy prijímania finančných prostriedkov preto môžu zakladať obchodnú činnosť prijímania vkladov (v širšom zmysle), ak zahŕňajú splatenie prijatých peňazí. V tejto súvislosti nie je dôležité, či povinnosť splatiť existuje už v čase prijatia finančných prostriedkov (a tvorí ‚základný’ prvok tejto transakcie), alebo či táto povinnosť vzniká iba ako následok vzniku zmluvného nároku“ (6). Správny výklad prijímania vkladov „sa bude musieť riadiť otázkou rozsahu úspor, ktoré sú predmetom ochrany, a výklad charakteristických znakov ‚činnosti poskytovania úverov’ by mal zohľadniť aj riziká, ktoré sa považujú za významné z hľadiska ochrany návratnosti vkladov. Výsledkom toho je príklon k širokému výkladu ako činnosti prijímania vkladov, tak aj úverov“ (7).

| 3.2 | Vzhľadom na vyššie uvedené by sa mohlo zdať, že platobné inštitúcie budú v skutočnosti prijímať vklady od svojich klientov. Pokiaľ by tomu tak bolo, potom by v prípade, ak by sa platobná inštitúcia stala platobne neschopnou, všetky finančné prostriedky, ktoré by platobná inštitúcia držala v okamihu platobnej neschopnosti, tvorili súčasť jej majetkovej podstaty a preto by nimi bolo možné vyrovnať pohľadávky všetkých veriteľov platobnej inštitúcie. Činnosť prijímania vkladov alebo iných vratných prostriedkov tvorí podstatu bankovníctva ako takého, ako jasne vyplýva z vymedzenia pojmu „úverová inštitúcia“ stanoveného v článku 1 ods. 1 písm. a) konsolidovanej bankovej smernice (8). Zmena podstaty bankovníctva vyžaduje starostlivé zváženie z hľadiska menovej politiky, spoľahlivosti a bezpečnosti platobných systémov, finančnej stability a štatistiky, pričom ide všetko o záležitosti, v ktorých má ESCB rozsiahle právomoci. Činnosti platobných inštitúcií nevyhnutne zahrňujú držbu finančných prostriedkov verejnosti, aj keď len počas obmedzenej doby. Preto sa musia pri stanovovaní požiadaviek v oblasti dohľadu a ochranných opatrení, ktoré sa na takéto činnosti vzťahujú, vziať do úvahy otázky ochrany spotrebiteľov a otázky finančnej stability. |
| --- | --- |

3.2

Vzhľadom na vyššie uvedené by sa mohlo zdať, že platobné inštitúcie budú v skutočnosti prijímať vklady od svojich klientov. Pokiaľ by tomu tak bolo, potom by v prípade, ak by sa platobná inštitúcia stala platobne neschopnou, všetky finančné prostriedky, ktoré by platobná inštitúcia držala v okamihu platobnej neschopnosti, tvorili súčasť jej majetkovej podstaty a preto by nimi bolo možné vyrovnať pohľadávky všetkých veriteľov platobnej inštitúcie. Činnosť prijímania vkladov alebo iných vratných prostriedkov tvorí podstatu bankovníctva ako takého, ako jasne vyplýva z vymedzenia pojmu „úverová inštitúcia“ stanoveného v článku 1 ods. 1 písm. a) konsolidovanej bankovej smernice (8). Zmena podstaty bankovníctva vyžaduje starostlivé zváženie z hľadiska menovej politiky, spoľahlivosti a bezpečnosti platobných systémov, finančnej stability a štatistiky, pričom ide všetko o záležitosti, v ktorých má ESCB rozsiahle právomoci. Činnosti platobných inštitúcií nevyhnutne zahrňujú držbu finančných prostriedkov verejnosti, aj keď len počas obmedzenej doby. Preto sa musia pri stanovovaní požiadaviek v oblasti dohľadu a ochranných opatrení, ktoré sa na takéto činnosti vzťahujú, vziať do úvahy otázky ochrany spotrebiteľov a otázky finančnej stability.

4.   Požiadavky v oblasti dohľadu

| 4.1 | Celkovo možno konštatovať, že navrhovaná smernica by umožnila, aby sa na výkon činnosti platobných inštitúcií uplatňoval miernejší režim dohľadu, ako sa uplatňuje podľa konsolidovanej bankovej smernice. Okrem povoľovacieho konania, ktoré sa zakladá na niektorých kvalitatívnych požiadavkách, by sa platobné inštitúcie museli riadiť regulačným rámcom, ktorý by: i) sa prevažne zakladal na niekoľkých všeobecne formulovaných požiadavkách na zverejňovanie informácií a ii) nezahŕňal kapitálové požiadavky pre oceniteľné riziká (pozri článok 5 navrhovanej smernice). Miernejší režim dohľadu vyvoláva niekoľko obáv, ktoré ešte zvyšuje skutočnosť, že navrhovaná smernica na rozdiel od regulačného prístupu zakotveného v ostatných právnych predpisoch Spoločenstva, ktoré upravujú začatie a vykonávanie činnosti poskytovania finančných služieb, predpisuje úplnú harmonizáciu (pozri článok 78 navrhovanej smernice). |
| --- | --- |

4.1

Celkovo možno konštatovať, že navrhovaná smernica by umožnila, aby sa na výkon činnosti platobných inštitúcií uplatňoval miernejší režim dohľadu, ako sa uplatňuje podľa konsolidovanej bankovej smernice. Okrem povoľovacieho konania, ktoré sa zakladá na niektorých kvalitatívnych požiadavkách, by sa platobné inštitúcie museli riadiť regulačným rámcom, ktorý by: i) sa prevažne zakladal na niekoľkých všeobecne formulovaných požiadavkách na zverejňovanie informácií a ii) nezahŕňal kapitálové požiadavky pre oceniteľné riziká (pozri článok 5 navrhovanej smernice). Miernejší režim dohľadu vyvoláva niekoľko obáv, ktoré ešte zvyšuje skutočnosť, že navrhovaná smernica na rozdiel od regulačného prístupu zakotveného v ostatných právnych predpisoch Spoločenstva, ktoré upravujú začatie a vykonávanie činnosti poskytovania finančných služieb, predpisuje úplnú harmonizáciu (pozri článok 78 navrhovanej smernice).

| 4.2 | ECB je toho názoru, že by sa v navrhovanej smernici mohla zlepšiť právna úprava platobných inštitúcií v troch hlavných oblastiach. Po prvé, vzhľadom na nejasné rozlišovanie medzi platobnými inštitúciami a ostatnými poskytovateľmi platobných služieb je veľmi ťažké posúdiť riziká a súvisiace ochranné opatrenia. Je tomu tak nielen v prípade, pokiaľ platobné inštitúcie môžu držať finančné prostriedky, ktoré je ťažké rozlíšiť od vkladov, ale aj pokiaľ ide o ich schopnosť poskytovať úvery financované z peňazí získaných od verejnosti (pozri odsek 4 prílohy k navrhovanej smernici). Po druhé, navrhovaná smernica neupravuje rozdielne kategórie rizík spojených s platobnými službami. V tejto súvislosti je vhodné pripomenúť, že na platobné služby, ktoré poskytujú úverové inštitúcie, sa budú v dôsledku operačného rizika, ktoré je s takýmito službami spojené, vzťahovať osobitné kapitálové požiadavky (9). Po tretie, možno tiež namietať, že povoľovacie konanie ustanovené v navrhovanej smernici sa zakladá na kritériách, ktoré nechávajú priveľký priestor pre rôzne výklady na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty môžu za určitých podmienok upustiť aj od niektorých požiadaviek na udelenie povolenia (10). |
| --- | --- |

4.2

ECB je toho názoru, že by sa v navrhovanej smernici mohla zlepšiť právna úprava platobných inštitúcií v troch hlavných oblastiach. Po prvé, vzhľadom na nejasné rozlišovanie medzi platobnými inštitúciami a ostatnými poskytovateľmi platobných služieb je veľmi ťažké posúdiť riziká a súvisiace ochranné opatrenia. Je tomu tak nielen v prípade, pokiaľ platobné inštitúcie môžu držať finančné prostriedky, ktoré je ťažké rozlíšiť od vkladov, ale aj pokiaľ ide o ich schopnosť poskytovať úvery financované z peňazí získaných od verejnosti (pozri odsek 4 prílohy k navrhovanej smernici). Po druhé, navrhovaná smernica neupravuje rozdielne kategórie rizík spojených s platobnými službami. V tejto súvislosti je vhodné pripomenúť, že na platobné služby, ktoré poskytujú úverové inštitúcie, sa budú v dôsledku operačného rizika, ktoré je s takýmito službami spojené, vzťahovať osobitné kapitálové požiadavky (9). Po tretie, možno tiež namietať, že povoľovacie konanie ustanovené v navrhovanej smernici sa zakladá na kritériách, ktoré nechávajú priveľký priestor pre rôzne výklady na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty môžu za určitých podmienok upustiť aj od niektorých požiadaviek na udelenie povolenia (10).

| 4.3 | Vzhľadom na vyššie uvedené sa zdá, že na základe navrhovanej smernice existuje veľký nesúlad medzi rozsahom činností platobných inštitúcií a rámcom pre obozretné podnikanie, v rámci ktorého sa takéto činnosti majú vykonávať. Akonáhle sa vyjasní skutočný rozsah činností platobných inštitúcií, malo by sa uvažovať o uložení primeraných kapitálových požiadaviek a/alebo podobných ochranných opatrení (napr. požiadaviek na počiatočný kapitál, záruk), a to na základe posúdenia súvisiacich rizík. |
| --- | --- |

4.3

Vzhľadom na vyššie uvedené sa zdá, že na základe navrhovanej smernice existuje veľký nesúlad medzi rozsahom činností platobných inštitúcií a rámcom pre obozretné podnikanie, v rámci ktorého sa takéto činnosti majú vykonávať. Akonáhle sa vyjasní skutočný rozsah činností platobných inštitúcií, malo by sa uvažovať o uložení primeraných kapitálových požiadaviek a/alebo podobných ochranných opatrení (napr. požiadaviek na počiatočný kapitál, záruk), a to na základe posúdenia súvisiacich rizík.

| 4.4 | Neexistencia kapitálových požiadaviek pre platobné inštitúcie by mohla potenciálne poskytovať priestor pre arbitráž v oblasti dohľadu. Na úverové inštitúcie sa bude vzťahovať dohľad na konsolidovanom základe tak z hľadiska operačného, ako aj úverového rizika bez ohľadu na to, či vykonávajú svoju činnosť v oblasti platieb priamo alebo prostredníctvom dcérskych spoločností, ktoré sa považujú za platobné inštitúcie. Naopak, na samostatné platobné inštitúcie alebo na platobné inštitúcie, ktoré nie sú súčasťou bankovej skupiny, sa žiadne kapitálové požiadavky nevzťahujú napriek tomu, že vykonávajú rovnakú činnosť. |
| --- | --- |

4.4

Neexistencia kapitálových požiadaviek pre platobné inštitúcie by mohla potenciálne poskytovať priestor pre arbitráž v oblasti dohľadu. Na úverové inštitúcie sa bude vzťahovať dohľad na konsolidovanom základe tak z hľadiska operačného, ako aj úverového rizika bez ohľadu na to, či vykonávajú svoju činnosť v oblasti platieb priamo alebo prostredníctvom dcérskych spoločností, ktoré sa považujú za platobné inštitúcie. Naopak, na samostatné platobné inštitúcie alebo na platobné inštitúcie, ktoré nie sú súčasťou bankovej skupiny, sa žiadne kapitálové požiadavky nevzťahujú napriek tomu, že vykonávajú rovnakú činnosť.

| 4.5 | Navrhovaná smernica okrem toho nie je celkovo jasná, pokiaľ ide o povinnosti príslušných orgánov domovských a hostiteľských členských štátov. Jedným z príkladov je tretí odsek článku 6 navrhovanej smernice, ktorým sa upravuje udeľovanie európskych pasov platobným inštitúciám, pričom nie je jasné, ktorý príslušný orgán ktorého členského štátu bude zodpovedný za dohľad nad takýmito platobnými inštitúciami. Tieto otázky by bolo vhodné starostlivejšie zvážiť. |
| --- | --- |

4.5

Navrhovaná smernica okrem toho nie je celkovo jasná, pokiaľ ide o povinnosti príslušných orgánov domovských a hostiteľských členských štátov. Jedným z príkladov je tretí odsek článku 6 navrhovanej smernice, ktorým sa upravuje udeľovanie európskych pasov platobným inštitúciám, pričom nie je jasné, ktorý príslušný orgán ktorého členského štátu bude zodpovedný za dohľad nad takýmito platobnými inštitúciami. Tieto otázky by bolo vhodné starostlivejšie zvážiť.

| 4.6 | Pri uplatňovaní článku 15 navrhovanej smernice by sa mali náležite rešpektovať právomoci ESCB a národných centrálnych bánk, ktoré sa týkajú plynulého fungovania platobných systémov, a v tých členských štátoch, kde je to relevantné, právomoci národných centrálnych bánk v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

4.6

Pri uplatňovaní článku 15 navrhovanej smernice by sa mali náležite rešpektovať právomoci ESCB a národných centrálnych bánk, ktoré sa týkajú plynulého fungovania platobných systémov, a v tých členských štátoch, kde je to relevantné, právomoci národných centrálnych bánk v oblasti dohľadu.

| 4.7 | Právomoci príslušných orgánov v oblasti dohľadu podľa článku 16 navrhovanej smernice by sa mohli upresniť z viacerých hľadísk. Po prvé, mohol by sa presnejšie vymedziť rozsah „kontroly na mieste“ (článok 16 písm. b)). Po druhé, mohol by sa objasniť aj presný význam právomoci udeľovať „primerané sankcie“ (článok 16 písm. d)). Po tretie, mohli by sa vymedziť podmienky pozastavenia a odňatia povolenia (článok 16 písm. e)), pokiaľ možno v samostatnom ustanovení. S cieľom zabezpečiť dostatočné rovnaké podmienky v rámci európskeho priestoru a dostatočne účinný dohľad nad inštitúciami, ktoré profitujú zo slobody usadzovania a z voľného pohybu služieb, článok 16 navrhovanej smernice by sa mal zmeniť a doplniť tak, aby sa zabezpečilo, že všetky príslušné orgány budú mať všetky právomoci ustanovené v tomto článku, najmä právomoci v oblasti dohľadu a vynútenia. |
| --- | --- |

4.7

Právomoci príslušných orgánov v oblasti dohľadu podľa článku 16 navrhovanej smernice by sa mohli upresniť z viacerých hľadísk. Po prvé, mohol by sa presnejšie vymedziť rozsah „kontroly na mieste“ (článok 16 písm. b)). Po druhé, mohol by sa objasniť aj presný význam právomoci udeľovať „primerané sankcie“ (článok 16 písm. d)). Po tretie, mohli by sa vymedziť podmienky pozastavenia a odňatia povolenia (článok 16 písm. e)), pokiaľ možno v samostatnom ustanovení. S cieľom zabezpečiť dostatočné rovnaké podmienky v rámci európskeho priestoru a dostatočne účinný dohľad nad inštitúciami, ktoré profitujú zo slobody usadzovania a z voľného pohybu služieb, článok 16 navrhovanej smernice by sa mal zmeniť a doplniť tak, aby sa zabezpečilo, že všetky príslušné orgány budú mať všetky právomoci ustanovené v tomto článku, najmä právomoci v oblasti dohľadu a vynútenia.

| 4.8 | Článok 19 navrhovanej smernice ukladá členským štátom, aby umožnili výmenu informácií medzi svojimi príslušnými orgánmi, centrálnymi bankami, ESCB a ECB. Aj keď ECB toto ustanovenia v zásade víta, navrhuje sa, aby sa toto ustanovenie v prípade, že príslušným orgánom je iný subjekt ako centrálna banka, ktorá je zároveň orgánom dohľadu nad fungovaním platobného systému, doplnilo ďalšími ustanoveniami, ktoré stanovia, že: i) pred udelením alebo pozastavením/odňatím povolenia musí príslušný orgán uskutočniť konzultáciu s príslušnou centrálnou bankou a ii) príslušné orgány sú povinné vymieňať informácie s príslušnou centrálnou bankou. Tieto ustanovenia by boli užitočné vzhľadom na celkovú zodpovednosť centrálnych bánk v oblasti platieb. |
| --- | --- |

4.8

Článok 19 navrhovanej smernice ukladá členským štátom, aby umožnili výmenu informácií medzi svojimi príslušnými orgánmi, centrálnymi bankami, ESCB a ECB. Aj keď ECB toto ustanovenia v zásade víta, navrhuje sa, aby sa toto ustanovenie v prípade, že príslušným orgánom je iný subjekt ako centrálna banka, ktorá je zároveň orgánom dohľadu nad fungovaním platobného systému, doplnilo ďalšími ustanoveniami, ktoré stanovia, že: i) pred udelením alebo pozastavením/odňatím povolenia musí príslušný orgán uskutočniť konzultáciu s príslušnou centrálnou bankou a ii) príslušné orgány sú povinné vymieňať informácie s príslušnou centrálnou bankou. Tieto ustanovenia by boli užitočné vzhľadom na celkovú zodpovednosť centrálnych bánk v oblasti platieb.

5.   Bankové povolenie alebo povolenie pre inštitúcie elektronického peňažníctva

| 5.1 | Ak sa platobným inštitúciám umožní držať zostatky, ktoré tak z ekonomického, ako aj z právneho hľadiska predstavujú vklady, hoci sa v navrhovanej smernici z pojmového hľadiska za vklady neoznačujú, úroveň rizika bude u nich rovnaká ako u úverových inštitúcií alebo inštitúcií elektronického peňažníctva. Na platobné inštitúcie by sa preto mala vzťahovať rovnaká úroveň ochrany ako na úverové inštitúcie a/alebo inštitúcie elektronického peňažníctva. Z toho vyplýva, že by sa poskytovanie platobných služieb malo vyhradiť pokiaľ možno úverovým inštitúciám alebo inštitúciám elektronického peňažníctva. Tým by sa zabezpečila dostatočná ochrana finančných prostriedkov spotrebiteľov a spoľahlivá finančná činnosť a ECB preto tento prístup uprednostňuje. |
| --- | --- |

5.1

Ak sa platobným inštitúciám umožní držať zostatky, ktoré tak z ekonomického, ako aj z právneho hľadiska predstavujú vklady, hoci sa v navrhovanej smernici z pojmového hľadiska za vklady neoznačujú, úroveň rizika bude u nich rovnaká ako u úverových inštitúcií alebo inštitúcií elektronického peňažníctva. Na platobné inštitúcie by sa preto mala vzťahovať rovnaká úroveň ochrany ako na úverové inštitúcie a/alebo inštitúcie elektronického peňažníctva. Z toho vyplýva, že by sa poskytovanie platobných služieb malo vyhradiť pokiaľ možno úverovým inštitúciám alebo inštitúciám elektronického peňažníctva. Tým by sa zabezpečila dostatočná ochrana finančných prostriedkov spotrebiteľov a spoľahlivá finančná činnosť a ECB preto tento prístup uprednostňuje.

| 5.2 | Pokiaľ sa aj pre platobné inštitúcie ustanoví rovnaká úroveň ochrany, aká sa vzťahuje na úverové inštitúcie a/alebo inštitúcie elektronického peňažníctva, potom bude potrebné zásadným spôsobom prepracovať hlavu II navrhovanej smernice. |
| --- | --- |

5.2

Pokiaľ sa aj pre platobné inštitúcie ustanoví rovnaká úroveň ochrany, aká sa vzťahuje na úverové inštitúcie a/alebo inštitúcie elektronického peňažníctva, potom bude potrebné zásadným spôsobom prepracovať hlavu II navrhovanej smernice.

6.   Obmedzenie činností platobných inštitúcií

| 6.1 | Pokiaľ sa zavedie kategória platobných inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje miernejší dohľad, tak ako navrhuje Komisia, navrhovaná smernica by sa mala zmeniť a doplniť tak, aby z nej jasne vyplývalo, že platobným inštitúciám by sa nemalo umožniť držať finančné prostriedky používateľov platobných služieb dlhšie ako počas obmedzenej doby, kedy dochádza k ich prevodu od platiteľa k príjemcovi platby, ani by sa im nemalo umožniť, aby takéto finančné prostriedky znovu investovali. Súčasné znenie článku 10 ods. 2 navrhovanej smernice by inak mohlo viesť k záveru, že z toho, že platobné inštitúcie vo svojich knihách otvárajú účty, vyplýva, že prijaté finančné prostriedky by sa mohli znovu investovať v prospech platobnej inštitúcie. Takéto upresnenie by sa mohlo dosiahnuť napríklad tým, že by sa obmedzili činnosti platobných inštitúcií iba na tie, ktoré sú uvedené v odseku 7 prílohy k navrhovanej smernici. Platobné inštitúcie by mohli vykonávať aj činnosť uvedenú v odseku 5 prílohy, ak sa jasne stanoví, že činnosť vydávania platobných kariet je spojená s požiadavkou, aby sa účet držiteľa platobnej karty viedol v úverovej inštitúcii. Platobným inštitúciám by sa okrem toho nemalo dovoliť poskytovať úvery podľa odseku 4 prílohy k navrhovanej smernici. |
| --- | --- |

6.1

Pokiaľ sa zavedie kategória platobných inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje miernejší dohľad, tak ako navrhuje Komisia, navrhovaná smernica by sa mala zmeniť a doplniť tak, aby z nej jasne vyplývalo, že platobným inštitúciám by sa nemalo umožniť držať finančné prostriedky používateľov platobných služieb dlhšie ako počas obmedzenej doby, kedy dochádza k ich prevodu od platiteľa k príjemcovi platby, ani by sa im nemalo umožniť, aby takéto finančné prostriedky znovu investovali. Súčasné znenie článku 10 ods. 2 navrhovanej smernice by inak mohlo viesť k záveru, že z toho, že platobné inštitúcie vo svojich knihách otvárajú účty, vyplýva, že prijaté finančné prostriedky by sa mohli znovu investovať v prospech platobnej inštitúcie. Takéto upresnenie by sa mohlo dosiahnuť napríklad tým, že by sa obmedzili činnosti platobných inštitúcií iba na tie, ktoré sú uvedené v odseku 7 prílohy k navrhovanej smernici. Platobné inštitúcie by mohli vykonávať aj činnosť uvedenú v odseku 5 prílohy, ak sa jasne stanoví, že činnosť vydávania platobných kariet je spojená s požiadavkou, aby sa účet držiteľa platobnej karty viedol v úverovej inštitúcii. Platobným inštitúciám by sa okrem toho nemalo dovoliť poskytovať úvery podľa odseku 4 prílohy k navrhovanej smernici.

| 6.2 | Na to, aby sa predišlo rozdielnym výkladom, by bolo okrem toho užitočné uviesť, ktoré druhy inštitúcií môžu ponúkať ktoré služby, pričom by sa všetky odseky prílohy k navrhovanej smernici takto preskupili: i) odseky 1-7: úverové inštitúcie; ii) odseky 1-3 a 5-7: inštitúcie elektronického peňažníctva a iii) odsek 7: platobné inštitúcie. Ako sa uvádza vyššie, za činnosť poskytovanú platobnými inštitúciami by sa mohla okrem toho považovať aj činnosť uvedená v odseku 5 prílohy (11). To isté by mohlo platiť pre činnosť uvedenú v odseku 4 prílohy, pokiaľ sa zabezpečí, že finančné prostriedky prijaté od používateľov platobných služieb na účely poskytovania platobných služieb sa nemôžu použiť na poskytovanie úveru iným používateľom platobných služieb. |
| --- | --- |

6.2

Na to, aby sa predišlo rozdielnym výkladom, by bolo okrem toho užitočné uviesť, ktoré druhy inštitúcií môžu ponúkať ktoré služby, pričom by sa všetky odseky prílohy k navrhovanej smernici takto preskupili: i) odseky 1-7: úverové inštitúcie; ii) odseky 1-3 a 5-7: inštitúcie elektronického peňažníctva a iii) odsek 7: platobné inštitúcie. Ako sa uvádza vyššie, za činnosť poskytovanú platobnými inštitúciami by sa mohla okrem toho považovať aj činnosť uvedená v odseku 5 prílohy (11). To isté by mohlo platiť pre činnosť uvedenú v odseku 4 prílohy, pokiaľ sa zabezpečí, že finančné prostriedky prijaté od používateľov platobných služieb na účely poskytovania platobných služieb sa nemôžu použiť na poskytovanie úveru iným používateľom platobných služieb.

| 6.3 | Na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov používateľov platobných služieb by sa mohli zvážiť aj iné minimálne ochranné opatrenia. Napríklad v súvislosti s určitými osobitnými dojednaniami v oblasti zúčtovania termínovaných obchodov sa podľa právnych poriadkov niektorých členských štátov (napr. Nemecka a Spojeného kráľovstva) a Spojených štátov považuje hotovosť, ktorú klienti uložia u maklérov, ktorí sprostredkovávajú zúčtovania termínovaných obchodov, za majetok klienta a nie za vklad v hotovosti. Toto dojednanie je často stanovené v osobitných právnych predpisoch alebo potvrdené judikatúrou. Bez toho, aby sa riešila majetková povaha takejto hotovosti, čo by mohlo spôsobovať v právnych poriadkoch niektorých členských štátov ťažkosti, jednou z možností by bolo ďalšie rozpracovanie ochranných opatrení uvedených v článku 10 ods. 2 navrhovanej smernice, ktorými by sa platobným inštitúciám uložila povinnosť, aby finančné prostriedky používateľov platobných služieb viedli vo svojich knihách oddelene. To by sa mohlo dosiahnuť zmenou a doplnením navrhovanej smernice, aby sa zabezpečilo, že platobným inštitúciám sa uložia tieto presnejšie stanovené povinnosti: i) vyčleniť finančné prostriedky, ktoré boli prijaté na účely osobitných transakcií; ii) oddeliť finančné prostriedky, ktoré boli prijaté na účely platobnej transakcie, od iných finančných prostriedkov prijatých na iné činnosti ako platobné služby a zaznamenávať ich vo svojich účtovných knihách oddelene; iii) viesť finančné prostriedky používateľov platobných služieb pod názvom účtu, ktorý ich jasne identifikuje ako používateľov platobných služieb, iv) zákaz zmiešať finančné prostriedky používateľov platobných služieb s finančnými prostriedky poskytovateľa platobných služieb alebo iného používateľa platobných služieb alebo inej osoby, v) chrániť finančné prostriedky používateľov platobných služieb pred akoukoľvek žalobou tretej osoby voči platobnej inštitúcii, vi) v prípade, ak sa platobná inštitúcia stane platobne neschopnou, bezodkladne a prednostne pred všetkými ostatnými pohľadávkami vrátiť finančné prostriedky používateľov platobných služieb, a vii) v prípade, ak nie je k dispozícii dostatočné množstvo finančných prostriedkov na poukázanie používateľom platobných služieb platobnej inštitúcie, ktorá je platobne neschopná, rozdeliť zostávajúce finančné prostriedky medzi používateľov platobných služieb pomerne podľa výšky istiny ich príslušných pohľadávok. |
| --- | --- |

6.3

Na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov používateľov platobných služieb by sa mohli zvážiť aj iné minimálne ochranné opatrenia. Napríklad v súvislosti s určitými osobitnými dojednaniami v oblasti zúčtovania termínovaných obchodov sa podľa právnych poriadkov niektorých členských štátov (napr. Nemecka a Spojeného kráľovstva) a Spojených štátov považuje hotovosť, ktorú klienti uložia u maklérov, ktorí sprostredkovávajú zúčtovania termínovaných obchodov, za majetok klienta a nie za vklad v hotovosti. Toto dojednanie je často stanovené v osobitných právnych predpisoch alebo potvrdené judikatúrou. Bez toho, aby sa riešila majetková povaha takejto hotovosti, čo by mohlo spôsobovať v právnych poriadkoch niektorých členských štátov ťažkosti, jednou z možností by bolo ďalšie rozpracovanie ochranných opatrení uvedených v článku 10 ods. 2 navrhovanej smernice, ktorými by sa platobným inštitúciám uložila povinnosť, aby finančné prostriedky používateľov platobných služieb viedli vo svojich knihách oddelene. To by sa mohlo dosiahnuť zmenou a doplnením navrhovanej smernice, aby sa zabezpečilo, že platobným inštitúciám sa uložia tieto presnejšie stanovené povinnosti: i) vyčleniť finančné prostriedky, ktoré boli prijaté na účely osobitných transakcií; ii) oddeliť finančné prostriedky, ktoré boli prijaté na účely platobnej transakcie, od iných finančných prostriedkov prijatých na iné činnosti ako platobné služby a zaznamenávať ich vo svojich účtovných knihách oddelene; iii) viesť finančné prostriedky používateľov platobných služieb pod názvom účtu, ktorý ich jasne identifikuje ako používateľov platobných služieb, iv) zákaz zmiešať finančné prostriedky používateľov platobných služieb s finančnými prostriedky poskytovateľa platobných služieb alebo iného používateľa platobných služieb alebo inej osoby, v) chrániť finančné prostriedky používateľov platobných služieb pred akoukoľvek žalobou tretej osoby voči platobnej inštitúcii, vi) v prípade, ak sa platobná inštitúcia stane platobne neschopnou, bezodkladne a prednostne pred všetkými ostatnými pohľadávkami vrátiť finančné prostriedky používateľov platobných služieb, a vii) v prípade, ak nie je k dispozícii dostatočné množstvo finančných prostriedkov na poukázanie používateľom platobných služieb platobnej inštitúcie, ktorá je platobne neschopná, rozdeliť zostávajúce finančné prostriedky medzi používateľov platobných služieb pomerne podľa výšky istiny ich príslušných pohľadávok.

| 6.4 | Ďalšie vysvetlenie si okrem toho vyžaduje odkaz v článku 10 ods. 1 písm. b) navrhovanej smernice na vedľajšie služby, akými sú napríklad „záruky za realizáciu platobných transakcií“, aby bolo zrejmé, že takéto služby sú iba v prospech používateľov platobných služieb, ktorí sa na transakcii zúčastňujú. |
| --- | --- |

6.4

Ďalšie vysvetlenie si okrem toho vyžaduje odkaz v článku 10 ods. 1 písm. b) navrhovanej smernice na vedľajšie služby, akými sú napríklad „záruky za realizáciu platobných transakcií“, aby bolo zrejmé, že takéto služby sú iba v prospech používateľov platobných služieb, ktorí sa na transakcii zúčastňujú.

| 6.5 | V článku 10 ods. 3 navrhovanej smernice sa v neposlednej rade uvádza, že činnosti platobných inštitúcií sa nemajú obmedzovať na ponúkanie platobných služieb s výhradou platných vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Spoločenstva. Z toho vyplýva, že rozsah činností platobných inštitúcií môže ísť nad rámec tých činností, ktoré sú uvedené v prílohe k navrhovanej smernice, čo vyvoláva dve obavy. Po prvé, navrhovaná smernica neuvádza všetky druhy činností, ktoré sú povolené. Tieto činnosti však možno z hľadiska ochrany spotrebiteľa a finančnej stability úplne posúdiť iba v prípade, keď sú známe všetky možné činnosti. Po druhé, ak sa takéto činnosti zakladajú na vnútroštátnych právnych predpisoch, potom sa nedosiahne účel navrhovanej smernice, ktorým je zabezpečenie úplnej harmonizácie. Z týchto dôvodov by sa mal článok 10 ods. 3 navrhovanej smernice vypustiť. |
| --- | --- |

6.5

V článku 10 ods. 3 navrhovanej smernice sa v neposlednej rade uvádza, že činnosti platobných inštitúcií sa nemajú obmedzovať na ponúkanie platobných služieb s výhradou platných vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Spoločenstva. Z toho vyplýva, že rozsah činností platobných inštitúcií môže ísť nad rámec tých činností, ktoré sú uvedené v prílohe k navrhovanej smernice, čo vyvoláva dve obavy. Po prvé, navrhovaná smernica neuvádza všetky druhy činností, ktoré sú povolené. Tieto činnosti však možno z hľadiska ochrany spotrebiteľa a finančnej stability úplne posúdiť iba v prípade, keď sú známe všetky možné činnosti. Po druhé, ak sa takéto činnosti zakladajú na vnútroštátnych právnych predpisoch, potom sa nedosiahne účel navrhovanej smernice, ktorým je zabezpečenie úplnej harmonizácie. Z týchto dôvodov by sa mal článok 10 ods. 3 navrhovanej smernice vypustiť.

7.   Vytvorenie SEPA

| 7.1 | Bankový sektor v súčasnosti intenzívne pracuje na tom, aby mohol ponúkať služby, ktoré budú spĺňať požiadavky SEPA. Už od 1. januára 2008 plánuje ponúknuť občanom, úradom a obchodným spoločnostiam paneurópske platobné nástroje tak pre vnútroštátne, ako aj pre cezhraničné platby. Vzhľadom na rôznorodosť platných vnútroštátnych právnych predpisov by však vytvorenie SEPA mohlo byť v súčasnom právnom rámci Spoločenstva problematické. Preto je dôležitá harmonizácia právneho rámca pre platby, nakoľko pomôže bankovému sektoru v jeho úsilí o vytvorenie SEPA. Časti navrhovanej smernice, ktoré sa týkajú SEPA (prevažne hlavy III a IV), sa zdajú byť menej kontroverzné ako hlava II. Ak by sa prijatie navrhovanej smernice kvôli vyššie uvedeným nejasnostiam oneskorilo, mohla by sa tým oneskoriť aj implementácia SEPA. S cieľom predísť takémuto oneskoreniu by preto bolo prospešné vyňať hlavu II z navrhovanej smernice. Takéto vyňatie by sa však malo podmieniť tým, že sa v primeranej dobe prijme osobitný právny predpis Spoločenstva o platobných inštitúciách. V tejto súvislosti by logicky mohla byť úloha platobných inštitúcií predmetom diskusie v rámci plánovanej revízie smernice o elektronických peniazoch, aby sa pre rôzne kategórie poskytovateľov platobných služieb dosiahol jednotný regulačný rámec a rámec pre dohľad. |
| --- | --- |

7.1

Bankový sektor v súčasnosti intenzívne pracuje na tom, aby mohol ponúkať služby, ktoré budú spĺňať požiadavky SEPA. Už od 1. januára 2008 plánuje ponúknuť občanom, úradom a obchodným spoločnostiam paneurópske platobné nástroje tak pre vnútroštátne, ako aj pre cezhraničné platby. Vzhľadom na rôznorodosť platných vnútroštátnych právnych predpisov by však vytvorenie SEPA mohlo byť v súčasnom právnom rámci Spoločenstva problematické. Preto je dôležitá harmonizácia právneho rámca pre platby, nakoľko pomôže bankovému sektoru v jeho úsilí o vytvorenie SEPA. Časti navrhovanej smernice, ktoré sa týkajú SEPA (prevažne hlavy III a IV), sa zdajú byť menej kontroverzné ako hlava II. Ak by sa prijatie navrhovanej smernice kvôli vyššie uvedeným nejasnostiam oneskorilo, mohla by sa tým oneskoriť aj implementácia SEPA. S cieľom predísť takémuto oneskoreniu by preto bolo prospešné vyňať hlavu II z navrhovanej smernice. Takéto vyňatie by sa však malo podmieniť tým, že sa v primeranej dobe prijme osobitný právny predpis Spoločenstva o platobných inštitúciách. V tejto súvislosti by logicky mohla byť úloha platobných inštitúcií predmetom diskusie v rámci plánovanej revízie smernice o elektronických peniazoch, aby sa pre rôzne kategórie poskytovateľov platobných služieb dosiahol jednotný regulačný rámec a rámec pre dohľad.

| 7.2 | Ďalšou možnosťou by bolo, aby Rada guvernérov ECB prijala nariadenie ECB podľa článku 105 ods. 2 zmluvy a článku 22 štatútu, ktorým by sa upravovali osobitné ustanovenia navrhovanej smernice týkajúce sa SEPA, ktoré patria do oblastí pôsobnosti ESCB, pričom však treba uznať, že takýmto spôsobom nie je možné prijať všetky ustanovenia napomáhajúce SEPA. |
| --- | --- |

7.2

Ďalšou možnosťou by bolo, aby Rada guvernérov ECB prijala nariadenie ECB podľa článku 105 ods. 2 zmluvy a článku 22 štatútu, ktorým by sa upravovali osobitné ustanovenia navrhovanej smernice týkajúce sa SEPA, ktoré patria do oblastí pôsobnosti ESCB, pričom však treba uznať, že takýmto spôsobom nie je možné prijať všetky ustanovenia napomáhajúce SEPA.

| 7.3 | Osobitnou otázkou, ktorá sa týka SEPA, je maximálny čas realizácie „D+1“ ustanovený v článkoch 60 ods. 1 a 61 ods. 1 navrhovanej smernice. Očakáva sa, že väčšina poskytovateľov platobných služieb by túto požiadavku mohla splniť do 1. januára 2010. Musí sa však vziať do úvahy, že s bankovým sektorom sa neuskutočnili konzultácie o následkoch požiadavky „D+1“ a že niektoré bankové komunity by mohli mať ťažkosti so včasným splnením tejto požiadavky. |
| --- | --- |

7.3

Osobitnou otázkou, ktorá sa týka SEPA, je maximálny čas realizácie „D+1“ ustanovený v článkoch 60 ods. 1 a 61 ods. 1 navrhovanej smernice. Očakáva sa, že väčšina poskytovateľov platobných služieb by túto požiadavku mohla splniť do 1. januára 2010. Musí sa však vziať do úvahy, že s bankovým sektorom sa neuskutočnili konzultácie o následkoch požiadavky „D+1“ a že niektoré bankové komunity by mohli mať ťažkosti so včasným splnením tejto požiadavky.

8.   Vyňatie centrálnych bánk

Posledná zarážka článku 1 navrhovanej smernice ustanovuje, že centrálne banky vystupujúce ako menové orgány a verejné orgány, ktoré poskytujú platobné služby, sa nepovažujú za poskytovateľov platobných služieb. Na odstránenie možných nejasností týkajúcich sa významu tohto ustanovenia by bolo vhodné upresniť, že všetky činnosti, ktoré vykonávajú centrálne banky, sú vyňaté z navrhovanej smernice, namiesto toho, aby sa zaviedla nejasná podmienka, že vyňatie sa týka len poskytovania platobných služieb centrálnymi bankami, ktoré vystupujú ako menové orgány a verejné orgány. Touto výnimkou by nemalo byť dotknuté vyhlásenie ECB zo 4. augusta 2005 o poskytovaní služieb retailového platobného styku v eurách, ktoré centrálne banky poskytujú úverovým inštitúciám (12), v ktorom sa uvádza, že v snahe zabrániť narušovaniu konkurencie a vytláčaniu trhových iniciatív preto národné centrálne banky, ktoré služby retailového platobného styku úverovým inštitúciám ponúkajú, náležite zohľadňujú požiadavky a konkurenčné prostredie daného trhu vrátane požiadaviek návratnosti nákladov. Súčasné znenie tohto ustanovenia by mohlo viesť k rozličnej implementácii v jednotlivých členských štátoch, čím by sa spôsobil zbytočný zmätok tak pre centrálne banky, ako aj pre účastníkov finančného trhu.

9.   Prevádzkovanie platobných systémov a prístup k nim

| 9.1 | V navrhovanej smernici by sa malo jasne ustanoviť, že prevádzkovatelia platobných systémov budú oprávnení rozlišovať medzi rôznymi druhmi poskytovateľov platobných služieb, pokiaľ ide o podmienky, ktoré musia poskytovatelia platobných služieb splniť predtým, ako môžu získať prístup k platobným systémom. To by sa malo uskutočniť na základe objektívnych dôvodov s cieľom riadenia rizík spojených s poskytovateľmi platobných služieb. Navyše by sa mal obmedziť rozsah pôsobnosti článku 23 ods. 1 navrhovanej smernice, aby sa zabezpečil prístup platobných inštitúcií k platobným systémom na nediskriminačnom základe. Článok 23 ods. 1 navrhovanej smernice by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

9.1

V navrhovanej smernici by sa malo jasne ustanoviť, že prevádzkovatelia platobných systémov budú oprávnení rozlišovať medzi rôznymi druhmi poskytovateľov platobných služieb, pokiaľ ide o podmienky, ktoré musia poskytovatelia platobných služieb splniť predtým, ako môžu získať prístup k platobným systémom. To by sa malo uskutočniť na základe objektívnych dôvodov s cieľom riadenia rizík spojených s poskytovateľmi platobných služieb. Navyše by sa mal obmedziť rozsah pôsobnosti článku 23 ods. 1 navrhovanej smernice, aby sa zabezpečil prístup platobných inštitúcií k platobným systémom na nediskriminačnom základe. Článok 23 ods. 1 navrhovanej smernice by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| 9.2 | ECB vychádza z toho, že zámerom článku 23 ods. 2 navrhovanej smernice je vyňatie systémov vytvorených na základe smernice o konečnom zúčtovaní (13) z požiadaviek na prístup podľa článku 23 ods. 1. Znenie tohto článku však nie je v tomto ohľade dostatočne jasné a ECB preto navrhuje zaviesť jednoznačnú výnimku. |
| --- | --- |

9.2

ECB vychádza z toho, že zámerom článku 23 ods. 2 navrhovanej smernice je vyňatie systémov vytvorených na základe smernice o konečnom zúčtovaní (13) z požiadaviek na prístup podľa článku 23 ods. 1. Znenie tohto článku však nie je v tomto ohľade dostatočne jasné a ECB preto navrhuje zaviesť jednoznačnú výnimku.

| 9.3 | V navrhovanej smernici by sa malo ďalej upresniť, že poskytovanie klíringových a zúčtovacích služieb sa riadi normami pre dohľad vytvorenými Eurosystémom v súlade s článkom 105 ods. 2 zmluvy. To by sa mohlo dosiahnuť napríklad príslušnou zmenou a doplnením bodu odôvodnenia 12 a článku 23 ods. 2 navrhovanej smernice. V tomto ohľade Eurosystém v súvislosti so svojou úlohou podporovať plynulé fungovanie platobných systémov eurozóny zváži, či je účasť platobných inštitúcií v platobných systémoch dostatočne bezpečná a nepredstavuje neprimerané riziko pre stabilitu finančného systému. |
| --- | --- |

9.3

V navrhovanej smernici by sa malo ďalej upresniť, že poskytovanie klíringových a zúčtovacích služieb sa riadi normami pre dohľad vytvorenými Eurosystémom v súlade s článkom 105 ods. 2 zmluvy. To by sa mohlo dosiahnuť napríklad príslušnou zmenou a doplnením bodu odôvodnenia 12 a článku 23 ods. 2 navrhovanej smernice. V tomto ohľade Eurosystém v súvislosti so svojou úlohou podporovať plynulé fungovanie platobných systémov eurozóny zváži, či je účasť platobných inštitúcií v platobných systémoch dostatočne bezpečná a nepredstavuje neprimerané riziko pre stabilitu finančného systému.

| 9.4 | Článok 10 ods. 1 písm. c) navrhovanej smernice v neposlednej rade udeľuje platobným inštitúciám výslovné právo prevádzkovať platobné systémy. Keďže sa v súčasnosti v právnych predpisoch Spoločenstva ani nevymedzuje pojem „prevádzkovateľ platobného systému“, ani neupravuje právna povaha takýchto prevádzkovateľov, nie je potrebné, aby sa pre platobné inštitúcie (alebo pre akúkoľvek inú kategóriu poskytovateľov platobných služieb, na ktorú sa vzťahuje navrhovaná smernica) zaviedlo právo prevádzkovať platobné systémy. Z toho istého dôvodu by sa mal odkaz na „fungovanie“ platobných systémov v názve a v prvom odseku článku 23 navrhovanej smernice vypustiť. |
| --- | --- |

9.4

Článok 10 ods. 1 písm. c) navrhovanej smernice v neposlednej rade udeľuje platobným inštitúciám výslovné právo prevádzkovať platobné systémy. Keďže sa v súčasnosti v právnych predpisoch Spoločenstva ani nevymedzuje pojem „prevádzkovateľ platobného systému“, ani neupravuje právna povaha takýchto prevádzkovateľov, nie je potrebné, aby sa pre platobné inštitúcie (alebo pre akúkoľvek inú kategóriu poskytovateľov platobných služieb, na ktorú sa vzťahuje navrhovaná smernica) zaviedlo právo prevádzkovať platobné systémy. Z toho istého dôvodu by sa mal odkaz na „fungovanie“ platobných systémov v názve a v prvom odseku článku 23 navrhovanej smernice vypustiť.

10.   Výbor pre platby

Podľa článku 76 navrhovanej smernice môže Komisia zmeniť a doplniť zoznam činností v prílohe, pričom Komisii podľa článku 77 pomáha Výbor pre platby zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. Vzhľadom na význam zoznamu a vplyv, ktorý by jeho zmena a doplnenie mohli mať na platobný trh, mal by byť mandát Výboru pre platby jednoznačný, aby sa zabránilo akémukoľvek konfliktu s právomocami Eurosystému ustanovenými na základe zmluvy a štatútu. Vzhľadom na osobitné právomoci ECB v tejto oblasti by ECB mala byť vo Výbore pre platby zastúpená ako pozorovateľ.

11.   Vyňatie z rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice

| 11.1 | Rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice, ako je vymedzený v článkoch 2 a 3, môže viesť k rozdielnemu výkladu. Podľa článku 2 sa navrhovaná smernica uplatňuje na vyčerpávajúci zoznam obchodných činností, ktoré sú vymedzené ako platobné služby a uvedené v prílohe k navrhovanej smernici. V článku 3 navrhovaná smernica obsahuje zrejme vyčerpávajúci zoznam výnimiek z rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, tento bod by však bolo vhodné upresniť. ECB navrhuje nahradiť súčasný názov článku 3 pojmom „výnimky“, aby sa objasnil vzťah medzi článkami 2 a 3 navrhovanej smernice. |
| --- | --- |

11.1

Rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice, ako je vymedzený v článkoch 2 a 3, môže viesť k rozdielnemu výkladu. Podľa článku 2 sa navrhovaná smernica uplatňuje na vyčerpávajúci zoznam obchodných činností, ktoré sú vymedzené ako platobné služby a uvedené v prílohe k navrhovanej smernici. V článku 3 navrhovaná smernica obsahuje zrejme vyčerpávajúci zoznam výnimiek z rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, tento bod by však bolo vhodné upresniť. ECB navrhuje nahradiť súčasný názov článku 3 pojmom „výnimky“, aby sa objasnil vzťah medzi článkami 2 a 3 navrhovanej smernice.

| 11.2 | Problematickými sú aj niektoré otázky upravené v článku 3. Po prvé, navrhovaná smernica sa nezdá byť technologicky neutrálna, pretože robí rozdiely medzi materiálnou a elektronickou formou platby. Môže preto spôsobiť neopodstatnené uprednostňovanie platobných služieb v papierovej forme. V závislosti od existujúcej vnútroštátnej právnej úpravy by poskytovatelia platobných služieb, ktorí v súčasnosti ponúkajú služby v papierovej forme, mohli považovať zavedenie účinnejších elektronických verzií svojich produktov za nákladnejšie, pretože by potom spadali do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, čím by sa mohlo oneskoriť všeobecne žiadané zavedenie elektronických platobných služieb. |
| --- | --- |

11.2

Problematickými sú aj niektoré otázky upravené v článku 3. Po prvé, navrhovaná smernica sa nezdá byť technologicky neutrálna, pretože robí rozdiely medzi materiálnou a elektronickou formou platby. Môže preto spôsobiť neopodstatnené uprednostňovanie platobných služieb v papierovej forme. V závislosti od existujúcej vnútroštátnej právnej úpravy by poskytovatelia platobných služieb, ktorí v súčasnosti ponúkajú služby v papierovej forme, mohli považovať zavedenie účinnejších elektronických verzií svojich produktov za nákladnejšie, pretože by potom spadali do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, čím by sa mohlo oneskoriť všeobecne žiadané zavedenie elektronických platobných služieb.

| 11.3 | Po druhé, vyňatie niektorých platobných služieb, ktoré poskytujú poskytovatelia služieb, ktorí prevádzkujú telekomunikačné alebo IT systémy alebo siete, ako sa uvádza v článku 3 písm. j) navrhovanej smernice, môže viesť k rozdielnym výkladom. Uvedené ustanovenie nie je technologicky neutrálne a možno ho vykladať buď veľmi úzko, alebo veľmi široko (napr. platby v rámci on-line obchodných platforiem, akou je napr. eBay, by mohli byť vyňaté, hoci sa obsahovo neodlišujú od služieb, ktoré by spadali do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice). V dôsledku toho by sa navrhovaná smernica mohla nejednotne implementovať. Navyše nie je úplne jasné, aký je vzťah medzi týmto vyňatím a odsekmi 8 a 9 prílohy navrhovanej smernice. Z týchto dôvodov ECB navrhuje, aby sa vypustili článok 3 písm. j) navrhovanej smernice a odseky 8 a 9 prílohy k nej. |
| --- | --- |

11.3

Po druhé, vyňatie niektorých platobných služieb, ktoré poskytujú poskytovatelia služieb, ktorí prevádzkujú telekomunikačné alebo IT systémy alebo siete, ako sa uvádza v článku 3 písm. j) navrhovanej smernice, môže viesť k rozdielnym výkladom. Uvedené ustanovenie nie je technologicky neutrálne a možno ho vykladať buď veľmi úzko, alebo veľmi široko (napr. platby v rámci on-line obchodných platforiem, akou je napr. eBay, by mohli byť vyňaté, hoci sa obsahovo neodlišujú od služieb, ktoré by spadali do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice). V dôsledku toho by sa navrhovaná smernica mohla nejednotne implementovať. Navyše nie je úplne jasné, aký je vzťah medzi týmto vyňatím a odsekmi 8 a 9 prílohy navrhovanej smernice. Z týchto dôvodov ECB navrhuje, aby sa vypustili článok 3 písm. j) navrhovanej smernice a odseky 8 a 9 prílohy k nej.

| 11.4 | Keďže sa v článku 3 písm. f) navrhovanej smernice odkazuje na vlastné zmenky v papierovej forme, mal by sa uviesť všeobecný odkaz aj na cudzie zmenky, a to tak tie, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti ženevského dohovoru z roku 1930 (14), ako aj tie, ktoré do jeho rozsahu pôsobnosti nespadajú. |
| --- | --- |

11.4

Keďže sa v článku 3 písm. f) navrhovanej smernice odkazuje na vlastné zmenky v papierovej forme, mal by sa uviesť všeobecný odkaz aj na cudzie zmenky, a to tak tie, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti ženevského dohovoru z roku 1930 (14), ako aj tie, ktoré do jeho rozsahu pôsobnosti nespadajú.

12.   Vymedzenie pojmov

| 12.1 | Navrhovaná smernica využíva pri vymedzení pojmov dva rôzne prístupy. V niektorých prípadoch sú pojmy vymedzené prostredníctvom osobitných ustanovení v článku 4, kým v iných prípadoch sú pojmy vymedzené v rozličných častiach navrhovanej smernice (napr. v článku 1 („úverové inštitúcie“, „inštitúcie elektronického peňažníctva“, „inštitúcie poštových poukážok“ a „platobné inštitúcie“), v článku 2 („platobné služby“ a „platobná transakcia“), v článku 29 („rámcové zmluvy“) a v článku 51 („mikropodniky“)). ECB navrhuje, aby sa všetky pojmy vymedzili v jedinom článku navrhovanej smernice vymedzujúcom pojmy, ktorým by mohol byť prvý článok. Išlo by o podobný prístup ako v prípade konsolidovanej bankovej smernice. |
| --- | --- |

12.1

Navrhovaná smernica využíva pri vymedzení pojmov dva rôzne prístupy. V niektorých prípadoch sú pojmy vymedzené prostredníctvom osobitných ustanovení v článku 4, kým v iných prípadoch sú pojmy vymedzené v rozličných častiach navrhovanej smernice (napr. v článku 1 („úverové inštitúcie“, „inštitúcie elektronického peňažníctva“, „inštitúcie poštových poukážok“ a „platobné inštitúcie“), v článku 2 („platobné služby“ a „platobná transakcia“), v článku 29 („rámcové zmluvy“) a v článku 51 („mikropodniky“)). ECB navrhuje, aby sa všetky pojmy vymedzili v jedinom článku navrhovanej smernice vymedzujúcom pojmy, ktorým by mohol byť prvý článok. Išlo by o podobný prístup ako v prípade konsolidovanej bankovej smernice.

| 12.2 | Zároveň je tu otázka súladu s definíciami a pojmami používanými v platných právnych predpisoch Spoločenstva, napr. v smernici o konečnom zúčtovaní. Týka sa to napríklad vymedzenia pojmu „platobný systém“ v článku 4 ods. 3 navrhovanej smernice, ktorý by sa mal zladiť s pojmom „systém“ používaným v smernici o konečnom zúčtovaní vzhľadom na možné vzájomné pôsobenie medzi systémami vytvorenými podľa smernice o konečnom zúčtovaní a inými platobnými systémami. Ďalší súlad by sa mohol dosiahnuť začlenením pojmov „príkazca“ a „príjemca platby“, ktoré sú vymedzené v článku 3 navrhovaného nariadenia o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (15), do navrhovanej smernice |
| --- | --- |

12.2

Zároveň je tu otázka súladu s definíciami a pojmami používanými v platných právnych predpisoch Spoločenstva, napr. v smernici o konečnom zúčtovaní. Týka sa to napríklad vymedzenia pojmu „platobný systém“ v článku 4 ods. 3 navrhovanej smernice, ktorý by sa mal zladiť s pojmom „systém“ používaným v smernici o konečnom zúčtovaní vzhľadom na možné vzájomné pôsobenie medzi systémami vytvorenými podľa smernice o konečnom zúčtovaní a inými platobnými systémami. Ďalší súlad by sa mohol dosiahnuť začlenením pojmov „príkazca“ a „príjemca platby“, ktoré sú vymedzené v článku 3 navrhovaného nariadenia o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (15), do navrhovanej smernice

| 12.3 | Mal by sa zmeniť a doplniť pojem „platobná inštitúcia“, aby sa vylúčila možnosť, že by fyzické osoby mohli konať ako platobné inštitúcie, čo by mohlo viesť k riziku, že by mohlo dôjsť k zmiešaniu finančných prostriedkov platobnej inštitúcie s finančnými prostriedkami danej fyzickej osoby. |
| --- | --- |

12.3

Mal by sa zmeniť a doplniť pojem „platobná inštitúcia“, aby sa vylúčila možnosť, že by fyzické osoby mohli konať ako platobné inštitúcie, čo by mohlo viesť k riziku, že by mohlo dôjsť k zmiešaniu finančných prostriedkov platobnej inštitúcie s finančnými prostriedkami danej fyzickej osoby.

| 12.4 | Pojem „platobný účet“ vymedzený v článku 4 ods. 7 navrhovanej smernice je nejasný. To by sa malo napraviť, pretože tento pojem má kľúčový význam pre výklad pojmu platobné služby a pre výklad rozsahu činnosti platobných inštitúcií. Z navrhovaného znenia nie je jasné, či všetky kategórie poskytovateľov platobných služieb môžu poskytovať platobné účty. Ak sa má platobným inštitúciám povoliť, aby poskytovali platobné účty, je potrebné objasniť rozdiely medzi „bežnými“ bankovými účtami a platobnými účtami. Navyše je potrebné jasne definovať charakteristické znaky takýchto účtov. V tejto súvislosti vznikajú otázky, ktoré sa týkajú toho, kto je oprávnený poskytovať takéto účty, kto ich môže viesť, aká je ich právna povaha a aké sú ich účinky. |
| --- | --- |

12.4

Pojem „platobný účet“ vymedzený v článku 4 ods. 7 navrhovanej smernice je nejasný. To by sa malo napraviť, pretože tento pojem má kľúčový význam pre výklad pojmu platobné služby a pre výklad rozsahu činnosti platobných inštitúcií. Z navrhovaného znenia nie je jasné, či všetky kategórie poskytovateľov platobných služieb môžu poskytovať platobné účty. Ak sa má platobným inštitúciám povoliť, aby poskytovali platobné účty, je potrebné objasniť rozdiely medzi „bežnými“ bankovými účtami a platobnými účtami. Navyše je potrebné jasne definovať charakteristické znaky takýchto účtov. V tejto súvislosti vznikajú otázky, ktoré sa týkajú toho, kto je oprávnený poskytovať takéto účty, kto ich môže viesť, aká je ich právna povaha a aké sú ich účinky.

| 12.5 | Ďalej je potrebné objasniť, čo vo vymedzení pojmu platobný účet znamená odkaz na účet, ktorý sa „používa výhradne na platobné transakcie“. Vylučuje sa tým napríklad možnosť úročenia účtov alebo možnosť držania finančných prostriedkov počas dlhšej doby, ako je doba úplne nevyhnutná na uskutočnenie transakcie? Musí sa tiež zabezpečiť, aby platobné inštitúcie nesmeli majiteľovi účtu vyplácať úroky alebo poskytovať iné stimuly. |
| --- | --- |

12.5

Ďalej je potrebné objasniť, čo vo vymedzení pojmu platobný účet znamená odkaz na účet, ktorý sa „používa výhradne na platobné transakcie“. Vylučuje sa tým napríklad možnosť úročenia účtov alebo možnosť držania finančných prostriedkov počas dlhšej doby, ako je doba úplne nevyhnutná na uskutočnenie transakcie? Musí sa tiež zabezpečiť, aby platobné inštitúcie nesmeli majiteľovi účtu vyplácať úroky alebo poskytovať iné stimuly.

| 12.6 | Vymedzenie pojmu „finančné prostriedky“ v článku 4 ods. 8 navrhovanej smernice by sa malo preformulovať okrem iného tým, že slovo „peňažná hotovosť“ sa nahradí odkazom na bankovky a mince. |
| --- | --- |

12.6

Vymedzenie pojmu „finančné prostriedky“ v článku 4 ods. 8 navrhovanej smernice by sa malo preformulovať okrem iného tým, že slovo „peňažná hotovosť“ sa nahradí odkazom na bankovky a mince.

| 12.7 | V súvislosti s vymedzením pojmu „jedinečný identifikátor“ v článku 4 ods. 15 navrhovanej smernice sa pripomína, že v stanovisku ECB CON/2005/56 z 15. decembra 2005 k návrhu nariadenia ES o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (16) sa navrhuje konkrétne znenie pojmu „jedinečný identifikačný údaj“, ktoré sa teraz zrejme prevzalo do súčasného znenia navrhovanej smernice. ECB navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu „jedinečný identifikačný údaj“ v navrhovanom nariadení a v navrhovanej smernici zosúladilo. |
| --- | --- |

12.7

V súvislosti s vymedzením pojmu „jedinečný identifikátor“ v článku 4 ods. 15 navrhovanej smernice sa pripomína, že v stanovisku ECB CON/2005/56 z 15. decembra 2005 k návrhu nariadenia ES o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (16) sa navrhuje konkrétne znenie pojmu „jedinečný identifikačný údaj“, ktoré sa teraz zrejme prevzalo do súčasného znenia navrhovanej smernice. ECB navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu „jedinečný identifikačný údaj“ v navrhovanom nariadení a v navrhovanej smernici zosúladilo.

| 12.8 | Pojem „čas realizácie“ sa používa vo viacerých bodoch odôvodnenia navrhovanej smernice, v článku 26 ods. 1 písm. a) bode ii), v článku 31 ods. 1 písm. b) bode ii), v článku 35 a v hlave IV kapitole 2 oddieli 2 bez toho, aby bol vymedzený. Bolo by prospešné, keby sa pojem čas realizácie vymedzil ako určité časové rozpätie (ktoré by sa mohlo merať napr. v pracovných dňoch alebo hodinách), pretože by to umožnilo vymedziť maximálny čas realizácie. Veľa transakcií sa navyše uskutočňuje bez použitia platobného účtu (napr. poukázanie peňazí nebankovým klientom). Vymedzenie pojmu čas realizácie v navrhovanej smernici by malo zahŕňať aj takéto prípady. |
| --- | --- |

12.8

Pojem „čas realizácie“ sa používa vo viacerých bodoch odôvodnenia navrhovanej smernice, v článku 26 ods. 1 písm. a) bode ii), v článku 31 ods. 1 písm. b) bode ii), v článku 35 a v hlave IV kapitole 2 oddieli 2 bez toho, aby bol vymedzený. Bolo by prospešné, keby sa pojem čas realizácie vymedzil ako určité časové rozpätie (ktoré by sa mohlo merať napr. v pracovných dňoch alebo hodinách), pretože by to umožnilo vymedziť maximálny čas realizácie. Veľa transakcií sa navyše uskutočňuje bez použitia platobného účtu (napr. poukázanie peňazí nebankovým klientom). Vymedzenie pojmu čas realizácie v navrhovanej smernici by malo zahŕňať aj takéto prípady.

| 12.9 | V EÚ neexistuje spoločný kalendár „pracovných dní“ a hoci sa tento pojem používa v hlave IV kapitole 2 oddieli 2 navrhovanej smernice, tento pojem nie je vymedzený. Na účely spracovania a prevádzkovania, ako aj na zabezpečenie toho, aby sa jasne vymedzil rozsah povinností, by bolo užitočné do navrhovanej smernici vložiť vymedzenie tohto pojmu (v článku vymedzujúcom pojmy). |
| --- | --- |

12.9

V EÚ neexistuje spoločný kalendár „pracovných dní“ a hoci sa tento pojem používa v hlave IV kapitole 2 oddieli 2 navrhovanej smernice, tento pojem nie je vymedzený. Na účely spracovania a prevádzkovania, ako aj na zabezpečenie toho, aby sa jasne vymedzil rozsah povinností, by bolo užitočné do navrhovanej smernici vložiť vymedzenie tohto pojmu (v článku vymedzujúcom pojmy).

| 12.10 | Pojem „bezhotovostné peniaze“ sa v navrhovanej smernici používa napr. v článku 3 písm. b), v článku 4 ods. 8 a v odseku 7 prílohy k navrhovanej smernici bez toho, aby bol vymedzený. ECB navrhuje, aby sa vymedzil pojem bezhotovostné peniaze (v článku vymedzujúcom pojmy), pričom by sa vzalo do úvahy, že len centrálne banky a úverové inštitúcie (vrátane inštitúcií elektronického peňažníctva) môžu držať takéto finančné prostriedky. |
| --- | --- |

12.10

Pojem „bezhotovostné peniaze“ sa v navrhovanej smernici používa napr. v článku 3 písm. b), v článku 4 ods. 8 a v odseku 7 prílohy k navrhovanej smernici bez toho, aby bol vymedzený. ECB navrhuje, aby sa vymedzil pojem bezhotovostné peniaze (v článku vymedzujúcom pojmy), pričom by sa vzalo do úvahy, že len centrálne banky a úverové inštitúcie (vrátane inštitúcií elektronického peňažníctva) môžu držať takéto finančné prostriedky.

| 12.11 | Rovnako sa v článku 4 ods. 2 a v článku 20 navrhovanej smernice používa pojem „pobočka“ bez toho, aby bol vymedzený. ECB navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu „pobočka“ zaviedlo v súlade s vymedzením pojmu v článku 1 ods. 3 konsolidovanej bankovej smernice. |
| --- | --- |

12.11

Rovnako sa v článku 4 ods. 2 a v článku 20 navrhovanej smernice používa pojem „pobočka“ bez toho, aby bol vymedzený. ECB navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu „pobočka“ zaviedlo v súlade s vymedzením pojmu v článku 1 ods. 3 konsolidovanej bankovej smernice.

| 12.12 | Vymedzenie pojmu „rámcová zmluva“ by sa malo presunúť z článku 29 do článku vymedzujúceho pojmy. Z dôvodu jednotnosti by sa okrem toho mal pojem „rámcová zmluva“ („framework contract“) používať v celej navrhovanej smernice, pričom by sa ním nahradil alternatívny pojem „framework agreement“ použitý v bode odôvodnenia 18 a v článkoch 32 a 33 navrhovanej smernice. |
| --- | --- |

12.12

Vymedzenie pojmu „rámcová zmluva“ by sa malo presunúť z článku 29 do článku vymedzujúceho pojmy. Z dôvodu jednotnosti by sa okrem toho mal pojem „rámcová zmluva“ („framework contract“) používať v celej navrhovanej smernice, pričom by sa ním nahradil alternatívny pojem „framework agreement“ použitý v bode odôvodnenia 18 a v článkoch 32 a 33 navrhovanej smernice.

13.   Ďalšie právne a technické pripomienky

| 13.1 | Na účely štatistického vykazovania je potrebné upresniť, či môžu hostiteľské členské štáty vyžadovať, aby všetky platobné inštitúcie, ktoré majú pobočky na ich území, vykazovali svoje činnosti príslušným štatistickým orgánom hostiteľského členského štátu, okrem iného národnej centrálnej banke a/alebo národnému štatistickému úradu. |
| --- | --- |

13.1

Na účely štatistického vykazovania je potrebné upresniť, či môžu hostiteľské členské štáty vyžadovať, aby všetky platobné inštitúcie, ktoré majú pobočky na ich území, vykazovali svoje činnosti príslušným štatistickým orgánom hostiteľského členského štátu, okrem iného národnej centrálnej banke a/alebo národnému štatistickému úradu.

| 13.2 | Mohlo by sa výslovne uviesť, že keď sa v článku 2 navrhovanej smernice uvádza „v akejkoľvek mene“, odkazuje sa tým na meny v krajinách mimo Spoločenstva. |
| --- | --- |

13.2

Mohlo by sa výslovne uviesť, že keď sa v článku 2 navrhovanej smernice uvádza „v akejkoľvek mene“, odkazuje sa tým na meny v krajinách mimo Spoločenstva.

| 13.3 | Článok 1 navrhovanej smernice, ktorého názov je „Predmet úpravy“, by sa mal obmedziť na základné údaje o predmete úpravy navrhovanej smernice. Zrejme by bolo vhodnejšie, aby sa štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb zahrnuli do vymedzenia pojmu „poskytovateľ platobných služieb“ v článku vymedzujúcom pojmy, najmä ak článok vymedzujúci pojmy vymedzuje aj pojem používateľ platobných služieb. |
| --- | --- |

13.3

Článok 1 navrhovanej smernice, ktorého názov je „Predmet úpravy“, by sa mal obmedziť na základné údaje o predmete úpravy navrhovanej smernice. Zrejme by bolo vhodnejšie, aby sa štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb zahrnuli do vymedzenia pojmu „poskytovateľ platobných služieb“ v článku vymedzujúcom pojmy, najmä ak článok vymedzujúci pojmy vymedzuje aj pojem používateľ platobných služieb.

| 13.4 | Článok 11 ods. 2 navrhovanej smernice, ktorý sa týka viazaných sprostredkovateľov, externe objednaných služieb alebo dcérskych spoločností, odkazuje na externé objednávky „všetkých operácií“. Toto ustanovenie je problematické, pretože by umožnilo vytvorenie spoločností, ktoré formálne spĺňajú požiadavky navrhovanej smernice, zatiaľ čo skutočnú činnosť vykonáva tretia osoba, na ktorú sa tieto požiadavky nevzťahujú. ECB preto navrhuje zmenu a doplnenie článku 11, aby sa zabránilo uvedeným dôsledkom. |
| --- | --- |

13.4

Článok 11 ods. 2 navrhovanej smernice, ktorý sa týka viazaných sprostredkovateľov, externe objednaných služieb alebo dcérskych spoločností, odkazuje na externé objednávky „všetkých operácií“. Toto ustanovenie je problematické, pretože by umožnilo vytvorenie spoločností, ktoré formálne spĺňajú požiadavky navrhovanej smernice, zatiaľ čo skutočnú činnosť vykonáva tretia osoba, na ktorú sa tieto požiadavky nevzťahujú. ECB preto navrhuje zmenu a doplnenie článku 11, aby sa zabránilo uvedeným dôsledkom.

| 13.5 | Článok 12 ods. 1 navrhovanej smernice odkazuje na „operačné riziko“ bez toho, aby vymedzil tento pojem. Potrebné upresnenie by sa mohlo dosiahnuť tým, že sa použije vymedzenie pojmu „operačné riziko“ uvedené v článku 4 ods. 22 navrhovanej smernice o kapitálovej primeranosti (17). |
| --- | --- |

13.5

Článok 12 ods. 1 navrhovanej smernice odkazuje na „operačné riziko“ bez toho, aby vymedzil tento pojem. Potrebné upresnenie by sa mohlo dosiahnuť tým, že sa použije vymedzenie pojmu „operačné riziko“ uvedené v článku 4 ods. 22 navrhovanej smernice o kapitálovej primeranosti (17).

| 13.6 | Z pravidiel týkajúcich sa vedenia záznamov, ktoré sú uvedené v článkoch 13 a 44 navrhovanej smernice, by mohlo vyplývať, že povinnosť platobnej inštitúcie viesť záznamy netrvá dlhšie ako jeden rok. Tieto povinnosti by sa mali jednoznačnejšie zosúladiť s právnymi predpismi Spoločenstva, ako napr. s článkom 30 tretej smernice o praní špinavých peňazí (18), v ktorom sa ustanovuje povinnosť viesť záznamy minimálne po dobu päť rokov. |
| --- | --- |

13.6

Z pravidiel týkajúcich sa vedenia záznamov, ktoré sú uvedené v článkoch 13 a 44 navrhovanej smernice, by mohlo vyplývať, že povinnosť platobnej inštitúcie viesť záznamy netrvá dlhšie ako jeden rok. Tieto povinnosti by sa mali jednoznačnejšie zosúladiť s právnymi predpismi Spoločenstva, ako napr. s článkom 30 tretej smernice o praní špinavých peňazí (18), v ktorom sa ustanovuje povinnosť viesť záznamy minimálne po dobu päť rokov.

| 13.7 | Pojem „súhlas“ vymedzený v článku 41 navrhovanej smernice nie je dostatočne presný. V tejto súvislosti je potrebné upraviť aj odvolanie súhlasu a vymedziť tento pojem. |
| --- | --- |

13.7

Pojem „súhlas“ vymedzený v článku 41 navrhovanej smernice nie je dostatočne presný. V tejto súvislosti je potrebné upraviť aj odvolanie súhlasu a vymedziť tento pojem.

| 13.8 | Znenie článku 52 navrhovanej smernice, ktorý sa týka refundácií, je nejednoznačné, pokiaľ ide napr. o odkaz na oprávnenie na refundáciu, ak suma realizovanej transakcie nezodpovedá sume, „ktorú by očakával racionálne uvažujúci platiteľ, ak by bol v pozícii daného platiteľa“. Toto znenie ponecháva široký priestor pre výklad, čím sa zvyšuje neistota v oblasti platieb, a mohlo by viesť k zvýšeniu počtu sporov a ponechať spotrebiteľov bez ochrany. Na zníženie rizika budúcich sporov by sa preto mala venovať ďalšia pozornosť upresneniu znenia článku 52. |
| --- | --- |

13.8

Znenie článku 52 navrhovanej smernice, ktorý sa týka refundácií, je nejednoznačné, pokiaľ ide napr. o odkaz na oprávnenie na refundáciu, ak suma realizovanej transakcie nezodpovedá sume, „ktorú by očakával racionálne uvažujúci platiteľ, ak by bol v pozícii daného platiteľa“. Toto znenie ponecháva široký priestor pre výklad, čím sa zvyšuje neistota v oblasti platieb, a mohlo by viesť k zvýšeniu počtu sporov a ponechať spotrebiteľov bez ochrany. Na zníženie rizika budúcich sporov by sa preto mala venovať ďalšia pozornosť upresneniu znenia článku 52.

| 13.9 | Konečnosť platby má pre príjemcu platby rozhodujúci význam a preto je výraz „informuje“ v článku 53 ods. 1 navrhovanej smernice príliš vágny, nakoľko by sa časový okamih mohol podstatne líšiť v prípade, ak sa informácia sprístupní prostredníctvom internetovej banky platiteľa alebo prostredníctvom verejne dostupného terminálu na tlač výpisov z účtov, a v prípade, ak platiteľ dostane výpis z účtu poštou. Preto by ECB uprednostnila, aby sa zaviedol presne stanovený časový okamih týkajúci sa samotného prevodu. Povolený časový rámec by sa mohol predĺžiť zo štyroch na šesť týždňov, aby sa platiteľovi poskytlo viac času na reakciu. |
| --- | --- |

13.9

Konečnosť platby má pre príjemcu platby rozhodujúci význam a preto je výraz „informuje“ v článku 53 ods. 1 navrhovanej smernice príliš vágny, nakoľko by sa časový okamih mohol podstatne líšiť v prípade, ak sa informácia sprístupní prostredníctvom internetovej banky platiteľa alebo prostredníctvom verejne dostupného terminálu na tlač výpisov z účtov, a v prípade, ak platiteľ dostane výpis z účtu poštou. Preto by ECB uprednostnila, aby sa zaviedol presne stanovený časový okamih týkajúci sa samotného prevodu. Povolený časový rámec by sa mohol predĺžiť zo štyroch na šesť týždňov, aby sa platiteľovi poskytlo viac času na reakciu.

| 13.10 | Hoci sú pojmy „prijatie“ a „neodvolateľnosť“ uvedené v článkoch 54 a 56 navrhovanej smernice jasné a užitočné, mali by sa zosúladiť s pojmami „vstup do systému“ a „neodvolateľnosť“, ktoré sa používajú v smernici o konečnom zúčtovaní. |
| --- | --- |

13.10

Hoci sú pojmy „prijatie“ a „neodvolateľnosť“ uvedené v článkoch 54 a 56 navrhovanej smernice jasné a užitočné, mali by sa zosúladiť s pojmami „vstup do systému“ a „neodvolateľnosť“, ktoré sa používajú v smernici o konečnom zúčtovaní.

| 13.11 | Článok 54 ods. 2 navrhovanej smernice by sa mal zmeniť a doplniť s cieľom zabezpečiť, aby sa časový rozdiel medzi obdržaním a prijatím platby zbytočne nepredlžoval. |
| --- | --- |

13.11

Článok 54 ods. 2 navrhovanej smernice by sa mal zmeniť a doplniť s cieľom zabezpečiť, aby sa časový rozdiel medzi obdržaním a prijatím platby zbytočne nepredlžoval.

| 13.12 | Článok 65 ods. 1 navrhovanej smernice, ktorý sa týka disponibility finančných prostriedkov, ustanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť, aby poskytovatelia platobných služieb príjemcu platby umožnili príjemcovi platby disponovať s finančnými prostriedkami hneď po tom, ako sú tieto finančné prostriedky pripísané na účet príjemcu platby. Zdá sa byť samozrejmé, že finančné prostriedky sú k dispozícii hneď po tom, ako sú pripísané na účet príjemcu platby. Preto by bolo vhodné upresniť, že príjemcovi sa má umožniť disponovať s finančnými prostriedkami hneď po tom, ako ich poskytovateľ platobných služieb obdržal. |
| --- | --- |

13.12

Článok 65 ods. 1 navrhovanej smernice, ktorý sa týka disponibility finančných prostriedkov, ustanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť, aby poskytovatelia platobných služieb príjemcu platby umožnili príjemcovi platby disponovať s finančnými prostriedkami hneď po tom, ako sú tieto finančné prostriedky pripísané na účet príjemcu platby. Zdá sa byť samozrejmé, že finančné prostriedky sú k dispozícii hneď po tom, ako sú pripísané na účet príjemcu platby. Preto by bolo vhodné upresniť, že príjemcovi sa má umožniť disponovať s finančnými prostriedkami hneď po tom, ako ich poskytovateľ platobných služieb obdržal.

| 13.13 | S cieľom umožniť platobným systémom účinné priame spracovanie by sa mal zmeniť a doplniť článok 66 ods. 1 navrhovanej smernice tým, že sa vloží odkaz na medzinárodné číslo bankového účtu (IBAN) ako na jedinečný identifikačný údaj, ktorý sa uprednostňuje vo všetkých prípadoch, čím sa zabezpečí harmonizovaný prístup pri používaní jedinečných identifikačných údajov. |
| --- | --- |

13.13

S cieľom umožniť platobným systémom účinné priame spracovanie by sa mal zmeniť a doplniť článok 66 ods. 1 navrhovanej smernice tým, že sa vloží odkaz na medzinárodné číslo bankového účtu (IBAN) ako na jedinečný identifikačný údaj, ktorý sa uprednostňuje vo všetkých prípadoch, čím sa zabezpečí harmonizovaný prístup pri používaní jedinečných identifikačných údajov.

14.   Pozmeňujúce návrhy

Okrem vyššie uvedených pripomienok sú v prílohe k tomuto stanovisku uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy.

Vo Frankfurte nad Mohanom 26. apríla 2006

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Právomoc ECB vydať stanovisko sa okrem toho zakladá na článku 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ktorý sa týka úlohy ECB a národných centrálnych bánk zabezpečiť okrem iného účinnosť a spoľahlivosť zúčtovacích a platobných systémov v rámci Spoločenstva a voči iným krajinám.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/46/ES z 18. septembra 2000 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva (Ú. v. ES L 275, 27.10.2000, s. 39).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES z 20. marca 2000 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 126, 26.5.2000, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/29/ES (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 50).

3

(4)  Pozri odsek 17 rozsudku z 11. februára 1999 vo veci 366/97 Massimo Romanelli, Zb. 1999, I-855.

4

Massimo Romanelli,

(5)  Bod odôvodnenia 5 prvej smernice Rady 77/780/ES z 12. decembra 1977 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa začatia a výkonu činnosti úverových inštitúcií, (Ú. v. ES L 322, 17.12.1977, s. 30). Smernica zrušená smernicou 2000/12/ES.

5

(6)  Pozri Alexander Bornemann, „Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision“ (Skrátené stanovisko k pojmu úverová inštitúcia v smerniciach Európskeho spoločenstva týkajúcich sa regulácie bánk a dohľadu nad nimi), s. 11. Dostupné vo formáte PDF na:

6

Skrátené stanovisko k pojmu úverová inštitúcia v smerniciach Európskeho spoločenstva týkajúcich sa regulácie bánk a dohľadu nad nimi

http://www.money-advice.net/media.php?id=234

(7)  Tamže.

7

(8)  V článku 1 ods. 1 písm. a) sa uvádza, že „úverová inštitúcia znamená podnik, ktorého predmetom činnosti je prijímať vklady a iné splatné peňažné prostriedky od verejnosti a poskytovať úvery na vlastný účet“.

8

(9)  Pozri časť 2 prílohy X k návrhu smerníc Európskeho parlamentu a Rady, ktorými sa prepracovávajú smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES z 20. marca 2000 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a smernica Rady 93/6/EHS z 15. marca 1993 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (KOM(2004) 486 v konečnom znení).

9

(10)  V článku 21 navrhovanej smernice sa ustanovujú podmienky pre uplatňovanie príslušných výnimiek.

10

(11)  Uvádza sa, že toto preskupenie neberie do úvahy činnosti inštitúcií poštových poukážok, nakoľko vnútroštátne právne predpisy členských štátov upravujú udeľovanie povolení a tým aj druhy činností, ktoré môžu tieto inštitúcie vykonávať.

11

(12)  Dostupné na internetovej stránke ECB: www.ecb.int.

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45).

13

(14)  Dohovor o jednotnom zmenkovom práve (Ženeva, 7. júna 1930).

14

(15)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (KOM(2005) 343 v konečnom znení).

15

(16)  Ú. v. EÚ C 336, 31.12.2005, s. 109.

16

(17)  Pre úplný odkaz pozri poznámku pod čiarou 9.

17

(18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15).

18

---

PRÍLOHA

Pozmeňujúce návrhy (1)

| Znenie, ktoré navrhla Komisia
   (2) | Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB
   (3) |
| --- | --- |
| Zmena a doplnenie 1
  Bod odôvodnenia 12 |
| (12) | Pre činnosť poskytovateľa platobných služieb je nevyhnutné, aby bol schopný fungovať v rámci platobných systémov alebo sa nich zúčastňovať. Aby boli zabezpečené rovnaké podmienky zaobchádzania v celom Spoločenstve medzi rôznymi kategóriami poskytovateľov platobných služieb podľa podmienok ich licencie obozretného podnikania, je potrebné ozrejmiť pravidlá týkajúce sa prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch. Malo by sa prijať ustanovenie na nediskriminačné zaobchádzanie s platobnými a úverovými inštitúciami, pokiaľ ide o ich fungovanie v rámci platobných systémov a ich prístupu k týmto systémom. |

Znenie, ktoré navrhla Komisia
   (2)

Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB
   (3)

Zmena a doplnenie 1

Bod odôvodnenia 12

(12)

Pre činnosť poskytovateľa platobných služieb je nevyhnutné, aby bol schopný fungovať v rámci platobných systémov alebo sa nich zúčastňovať. Aby boli zabezpečené rovnaké podmienky zaobchádzania v celom Spoločenstve medzi rôznymi kategóriami poskytovateľov platobných služieb podľa podmienok ich licencie obozretného podnikania, je potrebné ozrejmiť pravidlá týkajúce sa prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch. Malo by sa prijať ustanovenie na nediskriminačné zaobchádzanie s platobnými a úverovými inštitúciami, pokiaľ ide o ich fungovanie v rámci platobných systémov a ich prístupu k týmto systémom.

| (12) | Pre činnosť poskytovateľa platobných služieb je nevyhnutné, aby bol schopný fungovať v rámci platobných systémov alebo sa na nich zúčastňovať. Aby boli zabezpečené rovnaké podmienky zaobchádzania v celom Spoločenstve medzi rôznymi kategóriami poskytovateľov platobných služieb podľa podmienok ich licencie obozretného podnikania, je potrebné ozrejmiť pravidlá týkajúce sa prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch. Podľa článku 105 ods. 2 zmluvy a článku 3.1 a článku 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) jednou zo základných úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) je podporovať plynulé fungovanie platobných systémov. ECB a národné centrálne banky členských štátov môžu poskytovať zariadenia a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov v rámci Spoločenstva a voči iným krajinám. Ustanoveniami tejto smernice, ktoré sa týkajú prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch, nie sú dotknuté právomoci ECB a ESCB, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, ktoré prijali euro. Malo by sa prijať ustanovenie na nediskriminačné zaobchádzanie s platobnými a úverovými inštitúciami, pokiaľ ide o ich fungovanie v rámci platobných systémov a ich prístup k týmto systémom. |
| --- | --- |

(12)

Pre činnosť poskytovateľa platobných služieb je nevyhnutné, aby bol schopný fungovať v rámci platobných systémov alebo sa na nich zúčastňovať. Aby boli zabezpečené rovnaké podmienky zaobchádzania v celom Spoločenstve medzi rôznymi kategóriami poskytovateľov platobných služieb podľa podmienok ich licencie obozretného podnikania, je potrebné ozrejmiť pravidlá týkajúce sa prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch. Podľa článku 105 ods. 2 zmluvy a článku 3.1 a článku 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) jednou zo základných úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) je podporovať plynulé fungovanie platobných systémov. ECB a národné centrálne banky členských štátov môžu poskytovať zariadenia a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov v rámci Spoločenstva a voči iným krajinám. Ustanoveniami tejto smernice, ktoré sa týkajú prístupu k poskytovaniu platobných služieb a účasti na platobných systémoch, nie sú dotknuté právomoci ECB a ESCB, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, ktoré prijali euro. Malo by sa prijať ustanovenie na nediskriminačné zaobchádzanie s platobnými a úverovými inštitúciami, pokiaľ ide o ich fungovanie v rámci platobných systémov a ich prístup k týmto systémom.

Odôvodnenie – pozri odsek 9.3 stanoviska

Zmena a doplnenie 2

Článok 1 Predmet úpravy

Táto smernica stanovuje pravidlá, podľa ktorých členské štáty rozlišujú tieto štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb:

| (a) | úverové inštitúcie podľa smernice 2000/12/ES; |
| --- | --- |

(a)

úverové inštitúcie podľa smernice 2000/12/ES;

| (b) | inštitúcie elektronického peňažníctva podľa smernice 2000/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

inštitúcie elektronického peňažníctva podľa smernice 2000/46/ES;

| (c) | inštitúcie poštových poukážok, ako je uvedené v druhej zarážke článku 2 ods. 3 smernice 2000/12/ES, ktoré sú oprávnené poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva; |
| --- | --- |

(c)

inštitúcie poštových poukážok, ako je uvedené v druhej zarážke článku 2 ods. 3 smernice 2000/12/ES, ktoré sú oprávnené poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva;

| (d) | iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“. |
| --- | --- |

(d)

iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“.

Táto smernica taktiež stanovuje pravidlá týkajúce sa podmienok transparentnosti a zodpovedajú-cich práv a povinností používateľov a poskytovateľov v súvislosti s poskytovaním a používaním platobných služieb v rámci riadneho zamestnania alebo obchodnej činnosti.

Centrálne banky vystupujúce ako monetárne orgány a verejné orgány, ktoré poskytujú platobné služby, sa nepovažujú za poskytovateľov platobných služieb.

Táto smernica stanovuje pravidlá, podľa ktorých členské štáty rozlišujú štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb, ako sú vymedzené v článku [4] [článok vymedzujúci pojmy].

Táto smernica taktiež stanovuje pravidlá týkajúce sa podmienok transparentnosti a zodpovedajúcich práv a povinností používateľov a poskytovateľov v súvislosti s poskytovaním platobných služieb v rámci riadneho zamestnania alebo obchodnej činnosti.

Odôvodnenie – pozri odsek 13.3 stanoviska

Zmena a doplnenie 3

Článok 2 ods. 1 prvý pododsek

Táto smernica sa uplatňuje len na obchodné činnosti uvedené v prílohe, ktoré pozostávajú z realizácie platobných transakcií v mene fyzickej alebo právnickej osoby, ďalej len „platobné služby“, ak aspoň jeden z poskytovateľov platobných služieb má sídlo na území Spoločenstva.

Táto smernica sa uplatňuje len na platobné služby.

Odôvodnenie – pozri odsek 12.1 stanoviska

Zmena a doplnenie 4

Článok 1, vyňatie centrálnych bánk – navrhuje sa doplniť do článku 2 ods. 1 druhý pododsek

Centrálne banky vystupujúce ako monetárne orgány a verejné orgány, ktoré poskytujú platobné služby, sa nepovažujú za poskytovateľov platobných služieb.

Táto smernica sa neuplatňuje na platobné služby poskytované centrálnymi bankami.

Odôvodnenie – pozri odsek 8 stanoviska

Zmena a doplnenie 5

Článok 3, názov

Vyňatie z rozsahu pôsobnosti

Výnimky

Odôvodnenie – pozri odsek 11.1 stanoviska

Zmena a doplnenie 6

Článok 3 písm. j)

| j) | platobné transakcie realizované prostredníctvom mobilného telefónu alebo nejakého iného digitálneho alebo IT zariadenia, ak sú splnené tieto podmienky:








  (i) | poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, sa úzko podieľa na vývoji digitálneho tovaru alebo na poskytnutých službách elektronickej komunikácie; |
| --- | --- | --- |

j)

platobné transakcie realizované prostredníctvom mobilného telefónu alebo nejakého iného digitálneho alebo IT zariadenia, ak sú splnené tieto podmienky:

(i)

poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, sa úzko podieľa na vývoji digitálneho tovaru alebo na poskytnutých službách elektronickej komunikácie;

| (ii) | bez poskytovateľa služieb nemožno dodať tovar ani poskytnúť služby; |
| --- | --- |

(ii)

bez poskytovateľa služieb nemožno dodať tovar ani poskytnúť služby;

| (iii) | neexistuje iná možnosť vyplatenia. |
| --- | --- |

(iii)

neexistuje iná možnosť vyplatenia.

[navrhuje sa vypustiť]

Odôvodnenie – pozri odsek 11.3 stanoviska

Zmena a doplnenie 7

Článok 4 ods. 3

„platobným systémom“ je systém prevodov finančných prostriedkov s formálnymi alebo štandardnými opatreniami a spoločnými pravidlami spracovávania, klíringu a/alebo zúčtovania platobných transakcií;

„platobným systémom“ je systém prevodov finančných prostriedkov s formálnymi alebo štandardnými opatreniami a spoločnými pravidlami spracovávania, klíringu a/alebo zúčtovania platobných transakcií, a to
  vrátane systémov označených a oznámených Komisii ako platobné systémy v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov
   (4);

Odôvodnenie – pozri odsek 12.2 stanoviska

Zmena a doplnenie 8

Článok 4 ods. 8

„finančné prostriedky“ predstavujú peňažnú hotovosť, žírové peniaze a elektronické peniaze, ako je uvedené v smernici 2000/46/ES;

„finančné prostriedky“ predstavujú bankovky a mince a bezhotovostné peniaze;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.6 stanoviska

Zmena a doplnenie 9

Článok vymedzujúci pojmy

Článok 1

Predmet úpravy

Táto smernica stanovuje pravidlá, podľa ktorých členské štáty rozlišujú tieto štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb:

[...]

| (d) | iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“. |
| --- | --- |

(d)

iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“.

„platobnou inštitúciou“ sa rozumie akákoľvek právnická osoba iná ako: a) úverová inštitúcia v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2000/12/ES, b) inštitúcia elektronického peňažníctva, ako je vymedzená v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice 2000/46/ES, alebo c) inštitúcia poštových poukážok, ako je uvedená v článku 2 ods. 3 druhej zarážke smernice 2000/12/ES, ktorá je oprávnená poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva a ktorej bolo v súlade s článkom 6 udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve;

Odôvodnenie – pozri odseky 12.1 a 12.3 stanoviska

Zmena a doplnenie 10

Článok vymedzujúci pojmy

[navrhuje sa vložiť]

„platobnou službou“ sa rozumie obchodná činnosť uvedená v prílohe, ktorá pozostáva z realizácie platobných transakcií v mene fyzickej alebo právnickej osoby, ak sa aspoň jeden z poskytovateľov platobných služieb nachádza na území Spoločenstva;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.1 stanoviska

Zmena a doplnenie 11

Článok vymedzujúci pojmy

Táto smernica stanovuje pravidlá, podľa ktorých členské štáty rozlišujú tieto štyri kategórie poskytovateľov platobných služieb:

| (a) | úverové inštitúcie podľa smernice 2000/12/ES; |
| --- | --- |

(a)

úverové inštitúcie podľa smernice 2000/12/ES;

| (b) | inštitúcie elektronického peňažníctva podľa smernice 2000/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

inštitúcie elektronického peňažníctva podľa smernice 2000/46/ES;

| (c) | inštitúcie poštových poukážok, ako je uvedené v druhej zarážke článku 2 ods. 3 smernice 2000/12/ES, ktoré sú oprávnené poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva; |
| --- | --- |

(c)

inštitúcie poštových poukážok, ako je uvedené v druhej zarážke článku 2 ods. 3 smernice 2000/12/ES, ktoré sú oprávnené poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva;

| (d) | iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“. |
| --- | --- |

(d)

iné fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo podľa článku 6 tejto smernice udelené povolenie poskytovať a realizovať platobné služby v celom Spoločenstve, ďalej len „platobné inštitúcie“.

„poskytovateľom platobných služieb“ sa rozumie: a) úverová inštitúcia v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2000/12/ES; b) inštitúcia elektronického peňažníctva, ako je vymedzená v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice 2000/46/ES; c) inštitúcia poštových poukážok, ako je uvedená v článku 2 ods. 3 druhej zarážke smernice 2000/12/ES, ktorá je oprávnená poskytovať platobné služby podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Spoločenstva; alebo d) bez toho, aby bol dotknutý článok 21, platobná inštitúcia;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.1 stanoviska

Zmena a doplnenie 12

Článok vymedzujúci pojmy

[navrhuje sa vložiť]

„platobnou transakciou“ sa rozumie úkon iniciovaný platiteľom alebo príjemcom platby, ktorý pozostáva z vloženia, výberu alebo prevodu finančných prostriedkov od platiteľa k príjemcovi platby, bez ohľadu na akékoľvek záväzky medzi používateľmi platobných služieb, na ktorých táto transakcia zakladá;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.1 stanoviska

Zmena a doplnenie 13

Článok vymedzujúci pojmy

[navrhuje sa vložiť]

„časom realizácie“ sa rozumie čas medzi prijatím platobného príkazu poskytovateľom platobných služieb a okamihom, keď môže príjemca platby disponovať sumou, ktorá sa má zaplatiť podľa platobného príkazu;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.8 stanoviska

Zmena a doplnenie 14

Článok vymedzujúci pojmy

[navrhuje sa vložiť]

„bezhotovostnými peniazmi“ sa rozumejú zostatky na účtoch v úverovej inštitúcii alebo v centrálnej banke, alebo elektronické peniaze, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/46/ES;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.10 stanoviska

Zmena a doplnenie 15

Článok vymedzujúci pojmy

[navrhuje sa vložiť]

„rámcovou zmluvou“ sa rozumie zmluva o platobných službách, ktorá sa vyznačuje tým, že zaväzuje poskytovateľa platobných služieb, aby v budúcnosti realizoval individuálne alebo po sebe nasledujúce platobné transakcie na príkaz platiteľa;

Odôvodnenie – pozri odsek 12.12 stanoviska

Zmena a doplnenie 16

Nový článok 6 Konzultácie s centrálnymi bankami

[navrhuje sa vložiť]

Príslušné orgány domovského členského štátu uskutočnia konzultácie s príslušnou centrálnou bankou pred tým, ako schvália alebo odmietnu žiadosť o povolenie, alebo pred tým, ako povolenie pozastavia alebo odnímu.

Odôvodnenie – pozri odsek 4.8 stanoviska

Zmena a doplnenie 17

Článok 10 ods. 1 a 2

1.   Platobné inštitúcie sú oprávnené na výkon týchto činností:

| a) | poskytovanie platobných služieb; |
| --- | --- |

a)

poskytovanie platobných služieb;

| b) | poskytovanie operačných služieb a s tým súvisiacich vedľajších služieb, ako sú záruky za realizáciu platobných transakcií, devízové služby, úschova, ukladanie a spracovanie údajov; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie operačných služieb a s tým súvisiacich vedľajších služieb, ako sú záruky za realizáciu platobných transakcií, devízové služby, úschova, ukladanie a spracovanie údajov;

| c) | prístup k platobným systémom a ich prevádzkovanie na účely prevodov, klíringu a zúčtovania finančných prostriedkov, ako aj prístup k akýmkoľvek nástrojom a postupom týkajúcim sa týchto systémov. |
| --- | --- |

c)

prístup k platobným systémom a ich prevádzkovanie na účely prevodov, klíringu a zúčtovania finančných prostriedkov, ako aj prístup k akýmkoľvek nástrojom a postupom týkajúcim sa týchto systémov.

V zmysle písmena a) finančné prostriedky, ktoré platobná inštitúcia prijala od používateľov platobných služieb za poskytnutie platobných služieb nepredstavujú vklad ani iné vratné prostriedky podľa článku 3 smernice 2000/12/ES, ani elektronické peniaze podľa smernice 2000/46/ES.

2.   Platobné inštitúcie nepoužívajú na podporu iných obchodných činností, ako sú platobné služby, finančné prostriedky, ktoré prijali od používateľov platobných služieb osobitne v súvislosti s platobnou službou. Platobná inštitúcia vedie vo svojich knihách finančné prostriedky používateľov platobných služieb, ktoré sú prijaté na účely platobnej transakcie, oddelene od ostatných finančných prostriedkov prijatých na iné činnosti, než sú platobné
  služby.

1.   Platobné inštitúcie sú oprávnené výlučne na výkon týchto činností:

| a) | poskytovanie povolených platobných služieb uvedených v prílohe; |
| --- | --- |

a)

poskytovanie povolených platobných služieb uvedených v prílohe;

| b) | poskytovanie operačných služieb a s tým súvisiacich vedľajších služieb, ako sú záruky za realizáciu platobných transakcií, devízové služby, úschova, ukladanie a spracovanie údajov; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie operačných služieb a s tým súvisiacich vedľajších služieb, ako sú záruky za realizáciu platobných transakcií, devízové služby, úschova, ukladanie a spracovanie údajov;

| c) | prístup k platobným systémom na účely prevodov, klíringu a zúčtovania finančných prostriedkov, ako aj prístup k akýmkoľvek nástrojom a postupom týkajúcim sa týchto systémov bez to
  ho, aby bol dotknutý článok 23. |
| --- | --- |

c)

prístup k platobným systémom na účely prevodov, klíringu a zúčtovania finančných prostriedkov, ako aj prístup k akýmkoľvek nástrojom a postupom týkajúcim sa týchto systémov bez to
  ho, aby bol dotknutý článok 23.

2.   Ak platobné inštitúcie poskytujú platobné služby podľa odseku 1 písm. a), finančné prostriedky, ktoré platobná inštitúcia prijala od používateľov platobných služieb za poskytnutie platobných služieb nepredstavujú vklad ani iné vratné prostriedky podľa článku 3 smernice 2000/12/ES, ani elektronické peniaze, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/46/ES. Finančné prostriedky, ktoré platobná inštitúcia prijala, sa prevedú na príjemcu platby alebo, ak sa príkaz nezrealizuje, sa vyplatia platiteľovi alebo inej osobe oprávnenej na finančné prostriedky v čase realizácie, ktorý je stanovený v hlave IV kapitole 2 oddieli 2 tejto smernice.

3.   Finančné prostriedky, ktoré platobné inštitúcie prijali od používateľov platobných služieb osobitne v súvislosti s platobnou službou, sa vyčlenia na účely konkrétnej transakcie, na ktorú sa platobnej inštitúcii poskytli, a platobné inštitúcie ich nesmú používať na podporu iných obchodných činností ako platobných služieb, ktoré požaduje používateľ platobných služieb.

4.   Členské štáty zabezpečia takúto primeranú ochranu používateľov platobných služieb:

| a) | platobná inštitúcia oddelí finančné prostriedky, ktoré prijala od používateľov platobných služieb na účely platobnej transakcie, od iných finančných prostriedkov prijatých na iné činnosti ako platobné služby a účtuje ich vo svojich účtovných knihách oddelene; |
| --- | --- |

a)

| b) | platobná inštitúcia vedie finančné prostriedky používateľa platobných služieb pod názvom účtu, ktorý jasne identifikuje používateľa platobných služieb; |
| --- | --- |

b)

| c) | finančné prostriedky používateľa platobných služieb sa nesmú zmiešať s finančnými prostriedkami poskytovateľa platobných služieb alebo iného používateľa platobných služieb alebo inej osoby než používateľa platobných služieb, v mene ktorého sa finančné prostriedky držia; |
| --- | --- |

c)

| d) | finančné prostriedky používateľa platobných služieb sú chránené pred akoukoľvek žalobou tretej osoby voči platobnej inštitúcii; |
| --- | --- |

d)

| e) | v prípade, ak sa prijali jedno alebo viaceré reorganizačné opatrenia alebo ak sa začala likvidácia platobnej inštitúcie, príslušné správne alebo súdne orgány, prípadne príslušný správca alebo likvidátor bezodkladne vrátia finančné prostriedky všetkých používateľov platobných služieb týmto používateľom platobných služieb prednostne pred všetkými ostatnými pohľadávkami voči platobnej inštitúcii; |
| --- | --- |

e)

| f) | v prípade, ak sa prijali jedno alebo viaceré reorganizačné opatrenia alebo ak sa začala likvidácia platobnej inštitúcie, a nie je k dispozícii dostatočné množstvo finančných prostriedkov na poukázanie všetkých splatných finančných prostriedkov používateľom platobných služieb, príslušné správne alebo súdne orgány, prípadne príslušný správca alebo likvidátor bezodkladne rozdelia medzi používateľov platobných služieb finančné prostriedky týchto používateľov platobných služieb pomerne podľa ich pohľadávok a prednostne pred všetkými ostatnými pohľadávkami voči platobnej inštitúcii. |
| --- | --- |

f)

Poznámka: Navrhuje sa, aby sa v súvislosti s vyššie uvedeným ustanovením zaviedli do článku vymedzujúceho pojmy v navrhovanej smernici nižšie uvedené vymedzenia pojmov, pričom všetky vymedzenia pojmov sú prevzaté priamo z článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových ústavov (5):

| (1) | „správca“ je fyzická alebo právnická osoba menovaná správnymi alebo súdnymi orgánmi členských štátov, ktorej úlohou je vykonať reorganizačné opatrenia; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | „správne alebo súdne orgány“ sú tie správne alebo súdne orgány členských štátov, ktoré sú príslušné na účely reorganizačných opatrení alebo likvidácie; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | „reorganizačné opatrenia“ sú opatrenia, ktoré sú určené na zachovanie alebo obnovenie finančnej situácie úverovej inštitúcie, alebo ktoré by mohli mať vplyv na predtým jestvujúce práva tretích osôb vrátane opatrení spojených s možnosťou zastavenia platieb, zastavenia donucovacích opatrení alebo zníženia pohľadávok; |
| --- | --- |

(3)

| (4) | „likvidátor“ je fyzická alebo právnická osoba menovaná správnymi alebo súdnymi orgánmi členských štátov, ktorej úlohou je riadiť likvidáciu; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | „likvidácia“ je kolektívne konanie začaté a monitorované správnymi alebo súdnymi orgánmi členského štátu s cieľom vykonať aktíva za dohľadu týchto orgánov vrátane toho, ak konanie skončí vyrovnaním alebo iným podobným opatrením. |
| --- | --- |

(5)

Odôvodnenie – pozri odseky 6.3, 6.4 a 9.4 stanoviska

Zmena a doplnenie 18

Článok 10 ods. 3

3.   Obchodné činnosti platobných inštitúcií s povolením nie sú výhradné a ani obmedzené na platobné služby, so zreteľom na platné vnútroštátne právne predpisy a právne predpisy Spoločenstva.

[navrhuje sa vypustiť]

Odôvodnenie – pozri odsek 6.5 stanoviska

Zmena a doplnenie 19

Článok 11 ods. 2

2.   Ak platobná inštitúcia zamýšľa, že si externe objedná niektoré alebo všetky zo svojich operácií, informuje o tejto skutočnosti príslušný orgán.

2.   Ak platobná inštitúcia zamýšľa, že si externe objedná niektoré zo svojich operácií, informuje o tejto skutočnosti príslušný orgán svojho č
  lenského štátu. Týmito externými objednávkami nie je dotknuté uplatňovanie tejto smernice na subjekt, od ktorého sa externe objednali niektoré činnosti, pokiaľ sa takýto subjekt sám považuje za poskytovateľa platobných služieb.

Zmena a doplnenie 20

Článok 16

Členské štáty zabezpečia, aby kontroly vykonané príslušnými orgánmi na účely kontroly nepretržitého dodržiavania  ustanovení tejto hlavy boli primerané, zodpovedajúce a reagovali na riziká, ktorým je inštitúcia vystavená.

Členské štáty zabezpečia, aby kontroly vykonané príslušnými orgánmi na účely kontroly nepretržitého dodržiavania  ustanovení tejto hlavy boli primerané, zodpovedajúce a reagovali na riziká, ktorým je inštitúcia vystavená.

Aby mohlo byť kontrolované dodržiavanie ustanovení tejto hlavy, príslušné orgány môžu prijať iba tieto opatrenia:

Aby mohlo byť kontrolované dodržiavanie ustanovení tejto hlavy, príslušné orgány majú právomoc prijať tieto opatrenia:

| (a) | žiadať od platobnej inštitúcie, aby poskytla akékoľvek informácie potrebné na sledovanie dodržiavania; |
| --- | --- |

(a)

žiadať od platobnej inštitúcie, aby poskytla akékoľvek informácie potrebné na sledovanie dodržiavania;

| (a) | žiadať od platobnej inštitúcie, aby poskytla akékoľvek informácie potrebné na sledovanie dodržiavania; |
| --- | --- |

(a)

žiadať od platobnej inštitúcie, aby poskytla akékoľvek informácie potrebné na sledovanie dodržiavania;

| (b) | vykonať kontroly na mieste v platobnej inštitúcii, subjekte zabezpečujúcom externe objednané výkony, u viazaného sprostredkovateľa alebo v dcérskej spoločnosti, za ktorých konanie je zodpovedná platobná inštitúcia; |
| --- | --- |

(b)

vykonať kontroly na mieste v platobnej inštitúcii, subjekte zabezpečujúcom externe objednané výkony, u viazaného sprostredkovateľa alebo v dcérskej spoločnosti, za ktorých konanie je zodpovedná platobná inštitúcia;

| (b) | vykonať kontroly na mieste v platobnej inštitúcii, subjekte zabezpečujúcom externe objednané výkony, u viazaného sprostredkovateľa alebo v dcérskej spoločnosti, za ktorých konanie je zodpovedná platobná inštitúcia; |
| --- | --- |

(b)

vykonať kontroly na mieste v platobnej inštitúcii, subjekte zabezpečujúcom externe objednané výkony, u viazaného sprostredkovateľa alebo v dcérskej spoločnosti, za ktorých konanie je zodpovedná platobná inštitúcia;

| (c) | vydať odporúčania a usmernenia; |
| --- | --- |

(c)

vydať odporúčania a usmernenia;

| (c) | vydať odporúčania a usmernenia; |
| --- | --- |

(c)

vydať odporúčania a usmernenia;

| (d) | zaslať upozornenia a uložiť primerané sankcie v prípade nedodržiavania; |
| --- | --- |

(d)

zaslať upozornenia a uložiť primerané sankcie v prípade nedodržiavania;

| (d) | zaslať upozornenia a uložiť primerané sankcie v prípade nedodržiavania; |
| --- | --- |

(d)

zaslať upozornenia a uložiť primerané sankcie v prípade nedodržiavania;

| (e) | pozastaviť udelenia povolenia alebo odňať povolenie v prípade, že už nie sú dodržané podmienky na udelenie povolenia na činnosť podľa článku 5. |
| --- | --- |

(e)

pozastaviť udelenia povolenia alebo odňať povolenie v prípade, že už nie sú dodržané podmienky na udelenie povolenia na činnosť podľa článku 5.

| (e) | pozastaviť udelenia povolenia alebo odňať povolenie v prípade, že už nie sú dodržané podmienky na udelenie povolenia na činnosť podľa článku 5. |
| --- | --- |

(e)

pozastaviť udelenia povolenia alebo odňať povolenie v prípade, že už nie sú dodržané podmienky na udelenie povolenia na činnosť podľa článku 5.

Odôvodnenie – pozri odsek 4.7 stanoviska

Zmena a doplnenie 21

Článok 19 prvý odsek

Príslušné orgány rôznych členských štátov spolupracujú a najmä si vymieňajú informácie s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie tejto smernice.

Príslušné orgány rôznych členských štátov spolupracujú a najmä si vymieňajú informácie s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie tejto smernice,
  a to medzi sebou navzájom, ako aj s centrálnym bankami ESCB.

Odôvodnenie – pozri odsek 4.8 stanoviska

Zmena a doplnenie 22

Článok 19 druhý odsek písm. b)

| (b) | centrálnymi bankami, Európskym systémom centrálnych bánk a Európskou centrálnou bankou, v rámci ich vykonávania činnosti monetárnych orgá
  nov, a prípadne inými verejnými orgánmi zodpovednými za dohľad nad platobnými a zúčtovacími systémami; |
| --- | --- |

(b)

centrálnymi bankami, Európskym systémom centrálnych bánk a Európskou centrálnou bankou, v rámci ich vykonávania činnosti monetárnych orgá
  nov, a prípadne inými verejnými orgánmi zodpovednými za dohľad nad platobnými a zúčtovacími systémami;

centrálnymi bankami v tretích krajinách a prípadne inými verejnými orgánmi zodpovednými za dohľad nad platobnými a zúčtovacími systémami;

Odôvodnenie – pozri odsek 4.8 stanoviska

Zmena a doplnenie 23

Článok 23 ods. 1

1.   Členské štáty zabezpečia, aby pravidlá prístupu k platobným systémom a ich fungovania boli objektívne a primerané a nebránia v prístupe viac, než je potrebné na zabezpečenie voči špecifickým rizikám a na ochranu finančnej bezpečnosti platobného systému.

Platobné systémy nesmú uložiť žiadne z týchto požiadaviek:

| a) | zákaz účasti na iných platobných systémoch; |
| --- | --- |

a)

zákaz účasti na iných platobných systémoch;

| b) | pravidlo, ktoré rozlišuje medzi poskytovateľmi platobných služieb s povolením, pokiaľ ide o práva, povinnosti a oprávnenia účastníkov systému; |
| --- | --- |

b)

pravidlo, ktoré rozlišuje medzi poskytovateľmi platobných služieb s povolením, pokiaľ ide o práva, povinnosti a oprávnenia účastníkov systému;

| c) | akékoľvek obmedzenie na základe inštitucionálneho statusu. |
| --- | --- |

c)

akékoľvek obmedzenie na základe inštitucionálneho statusu.

1.   Členské štáty zabezpečia, že prístup platobnej inštitúcie k platobnému systému sa nesmie:

| a) | obmedziť na diskriminačnom základe za predpokladu, že je zabezpečená finančná a prevádzková bezpečnosť platobného systému, a |
| --- | --- |

a)

obmedziť na diskriminačnom základe za predpokladu, že je zabezpečená finančná a prevádzková bezpečnosť platobného systému, a

| b) | obmedziť na základe inštitucionálneho statusu. |
| --- | --- |

b)

obmedziť na základe inštitucionálneho statusu.

Odôvodnenie – pozri odseky 9.1 a 9.4 stanoviska

Zmena a doplnenie 24

Článok 23 ods. 2

2.   Odsekom 1 nie sú dotknuté požiadavky na účastníkov platobného systému a zúčtovacieho systému cenných papierov, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch Spoločenstva a n
  ajmä v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES
   (6)
  .

2.   Odsek 1 sa neuplatňuje na systémy vytvorené podľa smernice 98/26/ES a nie sú ním dotknuté právomoci ECB a ESCB ustanovené v článku 105 ods. 2 zmluvy a v člá
  nkoch 3.1 a 22 štatútu ESCB, ktoré sa týkajú prístupu k platobným systémom a poskytovania platobných systémov.

Odôvodnenie – pozri odseky 9.2 a 9.3 stanoviska

Zmena a doplnenie 25

Článok 41

Členské štáty zabezpečia, aby sa platobné transakcie považovali za povolené len vtedy, keď platiteľ súhlasil s príslušným príkazom na úhradu adresovaným poskytovateľovi platobných služieb.

Tento súhlas je výslovným povolením pre poskytovateľa platobných služieb na realizáciu platobnej transakcie alebo sérií transakcií.

Ak takýto súhlas chýba, platobná transakcia sa považuje za nepovolenú.

Platiteľ môže udeliť oprávnenie na platobnú transakciu pred jej realizáciou alebo následne po nej.

Členské štáty zabezpečia, aby sa platobné transakcie považovali za povolené len vtedy, keď platiteľ súhlasil s príslušným príkazom na úhradu adresovaným poskytovateľovi platobných služieb.

Tento súhlas je výslovným povolením pre poskytovateľa platobných služieb na realizáciu danej platobnej transakcie alebo danej série transakcií.

Súhlas možno vziať späť v súlade so zmluvnými podmienkami dohodnutými medzi poskytovateľom platobných služieb a platiteľom, avšak najneskôr v okamihu prijatia platobného príkazu alebo v okamihu, keď sa platobný príkaz stane neodvolateľným podľa článkov 54 alebo 56.

Ak takýto súhlas chýba, alebo ak sa právoplatne vzal späť, platobná transakcia sa považuje za nepovolenú.

Platiteľ môže udeliť oprávnenie na platobnú transakciu pred jej realizáciou alebo následne po nej.

Odôvodnenie – pozri odseky 13.7 a 13.10 stanoviska

Zmena a doplnenie 26

Článok 53 ods. 1

1.   Členské štáty zabezpečia, aby platiteľ žiadal o refundáciu najneskôr do štyroch týždňov po tom, čo ho poskytovateľ platobných služieb informuje o predmetnej platobnej transakcii. [...]

1.   Členské štáty zabezpečia, aby platiteľ žiadal o refundáciu najneskôr do šiestich týždňov odo dňa odpísania finančných prostriedkov z účtu. [...]

Odôvodnenie – pozri odsek 13.9 stanoviska

Zmena a doplnenie 27

Článok 54 ods. 2

2.   Ak sú platobné transakcie iniciované elektronicky, poskytovateľ platobných služieb informuje používateľa platobných služieb o prijatí príkazu na realizáciu. Poskytovateľ platobných služieb takto koná bez zbytočného odkladu a vždy pred koncom nasledujúceho pracovného dňa od okamihu prijatia príkazu podľa odseku 1.

2.   Ak sú platobné transakcie iniciované elektronicky, poskytovateľ platobných služieb informuje používateľa platobných služieb o prijatí príkazu na realizáciu. Poskytovateľ platobných služieb takto koná bez zbytočného odkladu po prijatí platobného príkazu a vždy pred koncom nasledujúceho pracovného dňa od okamihu prijatia príkazu podľa odseku 1.

Odôvodnenie – pozri odsek 13.11 stanoviska

Zmena a doplnenie 28

Článok 65 ods. 1 prvý pododsek

(1)   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ platobných služieb príjemcu platby umožnil príjemcovi platby disponovať s finančnými prostriedkami hneď po tom, ako sú tieto finančné prostriedky pripísané na platobný účet príjemcu platby.

(1)   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ platobných služieb príjemcu platby umožnil príjemcovi platby disponovať s finančnými prostriedkami okamžite
  po tom,
  ako ich prijal.

Odôvodnenie – pozri odsek 13.12 stanoviska

Zmena a doplnenie 29

Článok 66 ods. 1

[...]Ak bol IBAN špecifikovaný ako jedinečný identifikátor, mal by byť uprednostnený pred menom príjemcu platby, ak je poskytnutý dodatočne. V prípade potreby by však mal poskytovateľ platobných služieb overiť konzistenciu kódu IBAN a údajov súvisiacich s menom príjemcu platby.

[...]Ak je IBAN špecifikovaný ako jedinečný identifikačný údaj, uprednostní sa pred akýmkoľvek iným identifikačným údajom vrátane mena príjemcu platby, ak je takýto iný identifikačný údaj poskytnutý popri kóde IBAN. V prípade potreby by však mal poskytovateľ platobných služieb overiť konzistenciu poskytnutých jedinečných identifikačných údajov.

Odôvodnenie – pozri odsek 13.13 stanoviska

Zmena a doplnenie 30

Článok 77 ods. 1

Komisii pomáha Výbor pre platby, ďalej len „výbor“, zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie.

Komisii pomáha Výbor pre platby, ďalej len „výbor“, zložený zo zástupcov členských štátov a pozorovateľov z ECB, ktorému predsedá zástupca Komisie.

Odôvodnenie – pozri odsek 10 stanoviska

Zmena a doplnenie 31

Príloha

| (1) | Vklady v hotovosti na platobný účet vedený buď u poskytovateľa platobných služieb používateľa, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžadujú vedenie platobného účtu. |
| --- | --- |

(1)

Vklady v hotovosti na platobný účet vedený buď u poskytovateľa platobných služieb používateľa, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžadujú vedenie platobného účtu.

| (2) | Výbery hotovosti z platobného účtu vedeného buď u používateľa platobných služieb, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu. |
| --- | --- |

(2)

Výbery hotovosti z platobného účtu vedeného buď u používateľa platobných služieb, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu.

| (3) | Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak sú tieto finančné prostriedky vložené na platobný účet vedený u používateľa platobných služieb alebo u iného poskytovateľa platobných služieb:






  — | realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak sú tieto finančné prostriedky vložené na platobný účet vedený u používateľa platobných služieb alebo u iného poskytovateľa platobných služieb:

—

realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu;

| — | realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia; |
| --- | --- |

—

realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia;

| — | realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu. |
| --- | --- |

—

realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu.

| (4) | Realizácia platobných transakcií, ak sa finančné prostriedky čerpajú z kontokorentného úveru poskytnutého používateľovi platobných služieb v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/7/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 87/102/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver, a s ostatnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva:






  — | realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu; |
| --- | --- | --- |

(4)

Realizácia platobných transakcií, ak sa finančné prostriedky čerpajú z kontokorentného úveru poskytnutého používateľovi platobných služieb v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/7/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 87/102/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver, a s ostatnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva:

—

realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu;

| — | realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia; |
| --- | --- |

—

realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia;

| — | realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu. |
| --- | --- |

—

realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu.

| (5) | Vydávanie platobný kariet, ktoré umožňujú používateľovi platobných služieb previesť finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(5)

Vydávanie platobný kariet, ktoré umožňujú používateľovi platobných služieb previesť finančné prostriedky.

| (6) | Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak elektronické peniaze v zmysle smernice 2000/46/ES vydáva poskytovateľ platobných služieb. |
| --- | --- |

(6)

Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak elektronické peniaze v zmysle smernice 2000/46/ES vydáva poskytovateľ platobných služieb.

| (7) | Poukázanie peňažných prostriedkov, pri ktorom peňažnú hotovosť, žírové peniaze alebo elektronické peniaze prijíma poskytovateľ platobných služieb od používateľa platobných služieb výhradne na účel realizácie platobnej transakcie a prevodu finančných prostriedkov na účet príjemcu platby. |
| --- | --- |

(7)

Poukázanie peňažných prostriedkov, pri ktorom peňažnú hotovosť, žírové peniaze alebo elektronické peniaze prijíma poskytovateľ platobných služieb od používateľa platobných služieb výhradne na účel realizácie platobnej transakcie a prevodu finančných prostriedkov na účet príjemcu platby.

| (8) | Realizácia platobných transakcií prostredníctvom akýchkoľvek prostriedkov diaľkovej komunikácie, ako sú mobilné telefóny alebo iné digitálne alebo IT zariadenia, ak poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, uľahčuje platbu za tovar alebo služby, ktoré nie sú digitálnym tovarom ani službami elektronickej komunikácie, a teda nie sú poskytnuté prostredníctvom samotného zariadenia. |
| --- | --- |

(8)

Realizácia platobných transakcií prostredníctvom akýchkoľvek prostriedkov diaľkovej komunikácie, ako sú mobilné telefóny alebo iné digitálne alebo IT zariadenia, ak poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, uľahčuje platbu za tovar alebo služby, ktoré nie sú digitálnym tovarom ani službami elektronickej komunikácie, a teda nie sú poskytnuté prostredníctvom samotného zariadenia.

| (9) | Realizácia platobných transakcií prostredníctvom akýchkoľvek prostriedkov diaľkovej komunikácie, ako sú mobilné telefóny alebo iné digitálne alebo IT zariadenia, ak poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, iba vykoná prevod finančných prostriedkov za digitálny tovar alebo služby elektronickej komunikácie poskytnuté prostredníctvom zariadenia bez toho, aby bol akokoľvek ďalej činný v oblasti poskytnutej služby. |
| --- | --- |

(9)

Realizácia platobných transakcií prostredníctvom akýchkoľvek prostriedkov diaľkovej komunikácie, ako sú mobilné telefóny alebo iné digitálne alebo IT zariadenia, ak poskytovateľ služieb, ktorý prevádzkuje telekomunikačný alebo IT systém alebo sieť, iba vykoná prevod finančných prostriedkov za digitálny tovar alebo služby elektronickej komunikácie poskytnuté prostredníctvom zariadenia bez toho, aby bol akokoľvek ďalej činný v oblasti poskytnutej služby.

1.   Úverové inštitúcie v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2000/12/ES vrátane inštitúcií elektronického peňažníctva, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice 2000/46/ES, môžu poskytovať tieto platobné služby:

| i) | Vklady v hotovosti na platobný účet vedený buď u poskytovateľa platobných služieb používateľa, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu. |
| --- | --- |

i)

Vklady v hotovosti na platobný účet vedený buď u poskytovateľa platobných služieb používateľa, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu.

| ii) | Výbery hotovosti z platobného účtu vedeného buď u používateľa platobných služieb, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu. |
| --- | --- |

ii)

Výbery hotovosti z platobného účtu vedeného buď u používateľa platobných služieb, alebo u iného poskytovateľa platobných služieb, ako aj všetky operácie, ktoré si vyžaduje vedenie platobného účtu.

| iii) | Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak sú tieto finančné prostriedky vložené na platobný účet vedený u používateľa platobných služieb alebo u iného poskytovateľa platobných služieb:






  — | realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu; |
| --- | --- | --- |

iii)

Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak sú tieto finančné prostriedky vložené na platobný účet vedený u používateľa platobných služieb alebo u iného poskytovateľa platobných služieb:

—

realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu;

| — | realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia; |
| --- | --- |

—

realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia;

| — | realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu. |
| --- | --- |

—

realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu.

| iv) | Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak elektronické peniaze vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/46/ES vydáva poskytovateľ platobných služieb. |
| --- | --- |

iv)

Realizácia platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov, ak elektronické peniaze vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/46/ES vydáva poskytovateľ platobných služieb.

2.   Úverové inštitúcie v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2000/12/ES s výnimkou inštitúcií elektronického peňažníctva, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice 2000/46/ES, a platobné inštitúcie môžu poskytovať tieto platobné služby:

| i) | Realizácia platobných transakcií, ak sa finančné prostriedky čerpajú z kontokorentného úveru poskytnutého používateľovi platobných služieb v súlade so smernicou Rady 87/102/EHS z 22. decembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver (7), a s ostatnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva:






  — | realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu; |
| --- | --- | --- |

i)

Realizácia platobných transakcií, ak sa finančné prostriedky čerpajú z kontokorentného úveru poskytnutého používateľovi platobných služieb v súlade so smernicou Rady 87/102/EHS z 22. decembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver (7), a s ostatnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva:

—

realizácia priameho inkasa z účtu vrátane jednorazového priameho inkasa z účtu;

| — | realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia; |
| --- | --- |

—

realizácia platobných transakcií prostredníctvom platobnej karty alebo podobného zariadenia;

| — | realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu. |
| --- | --- |

—

realizácia úverových prevodov vrátane trvalých príkazov na úhradu.

3.   Úverové inštitúcie v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2000/12/ES vrátane inštitúcií elektronického peňažníctva, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 3 písm. a) smernice 2000/46/ES, a platobné inštitúcie môžu poskytovať tieto platobné služby:

| i) | Vydávanie platobný kariet, ktoré umožňujú používateľovi platobných služieb previesť finančné prostriedky, ak má držiteľ platobnej karty vedený účet v úverovej inštitúcii. |
| --- | --- |

i)

Vydávanie platobný kariet, ktoré umožňujú používateľovi platobných služieb previesť finančné prostriedky, ak má držiteľ platobnej karty vedený účet v úverovej inštitúcii.

| ii) | Poukázanie peňažných prostriedkov, pri ktorom bankovky a mince, bezhotovostné peniaze alebo elektronické peniaze prijíma poskytovateľ platobných služieb od používateľa platobných služieb výhradne na účel realizácie platobnej transakcie a prevodu finančných prostriedkov na účet príjemcu platby. |
| --- | --- |

ii)

Poukázanie peňažných prostriedkov, pri ktorom bankovky a mince, bezhotovostné peniaze alebo elektronické peniaze prijíma poskytovateľ platobných služieb od používateľa platobných služieb výhradne na účel realizácie platobnej transakcie a prevodu finančných prostriedkov na účet príjemcu platby.

Odôvodnenie – pozri odseky 6.2 a 11.3 stanoviska

---

(1)  Pozmeňujúce návrhy uvedené v prílohe sa zakladajú na znení navrhovanej smernice a sú obmedzené iba na tie zmeny a doplnenia, ktoré ECB navrhuje vo svojom stanovisku.

(2)  Kurzívou sa označujú tie časti textu, ktoré ECB navrhuje vypustiť.

(3)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje vložiť.

(4)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.

(5)  Ú. v. ES L 125, 5.5.2001, s. 15.

(6)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.

(7)  Ú. v. ES L 42, 12.2.1987, s. 48. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/7/ES (Ú. v. ES L 101, 1.4.1998, s. 17).

---