# Euroopan unionin C 150/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 150 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta28. kesäkuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 150

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta28. kesäkuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| 2006/C 150/1 | Europolin vuoden 2007 talousarvio | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset

2006/C 150/1

Europolin vuoden 2007 talousarvio

1

| | I   Tiedonantoja |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| 2006/C 150/2 | Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös, tehty 29 päivänä maaliskuuta 2004, Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissääntöjen vahvistamisesta | 9 |
| | Komissio |
| 2006/C 150/3 | Euron kurssi | 33 |
| 2006/C 150/4 | Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  ) | 34 |
| 2006/C 150/5 | Valtiontuki — Tšekki — Valtiontuki C 12/2006 (ex N 132/2005) — Yhdistettyjen kuljetusten tukijärjestelmä — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 150/6 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 150/7 | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen komission tiedonanto — Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen Italian sisäisessä säännöllisessä lentoliikenteessä (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 150/8 | Valtiontuki — Puola — Valtiontuki C 49/2005 (ex N 233/2005) — Rakenneuudistustuki yritykselle Chemobudowa Kraków S.A. — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 150/9 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4236 — Wendel - Carlyle/Stahl) (
  1
  ) | 59 |

I   Tiedonantoja

Euroopan parlamentti

2006/C 150/2

Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös, tehty 29 päivänä maaliskuuta 2004, Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissääntöjen vahvistamisesta

9

Komissio

2006/C 150/3

Euron kurssi

33

2006/C 150/4

Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  )

1

34

2006/C 150/5

Valtiontuki — Tšekki — Valtiontuki C 12/2006 (ex N 132/2005) — Yhdistettyjen kuljetusten tukijärjestelmä — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

35

2006/C 150/6

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

47

2006/C 150/7

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen komission tiedonanto — Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen Italian sisäisessä säännöllisessä lentoliikenteessä (
  1
  )

1

48

2006/C 150/8

Valtiontuki — Puola — Valtiontuki C 49/2005 (ex N 233/2005) — Rakenneuudistustuki yritykselle Chemobudowa Kraków S.A. — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

51

2006/C 150/9

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4236 — Wendel - Carlyle/Stahl) (
  1
  )

1

59

| | III   Tiedotteita |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| 2006/C 150/0 | Ehdotuspyyntö (N:o VIII-2007/01) — Budjettikohta 4020 Avustukset Euroopan tason poliittisten puolueiden hyväksi | 60 |

III   Tiedotteita

Euroopan parlamentti

2006/C 150/0

Ehdotuspyyntö (N:o VIII-2007/01) — Budjettikohta 4020 Avustukset Euroopan tason poliittisten puolueiden hyväksi

60

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2006/C 150/1 | Oikaistaan ehdotuspyyntö — Koulutuksen ja kulttuurin PO 33/06 — Avustusten myöntäminen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmiä (ECVET) koskevien kehityshankkeiden edistämiseen ja koordinointiin (EUVL C 144, 20.6.2006) | 63 |

Oikaisuja

2006/C 150/1

Oikaistaan ehdotuspyyntö — Koulutuksen ja kulttuurin PO 33/06 — Avustusten myöntäminen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmiä (ECVET) koskevien kehityshankkeiden edistämiseen ja koordinointiin (EUVL C 144, 20.6.2006)

(EUVL C 144, 20.6.2006)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/1

---

Europolin vuoden 2007 talousarvio (1)

(2006/C 150/01)

Europol

| Osasto
  Luku
  Momentti | Nimike | Vuoden 2006 (2) talousarvio
  (EUR) | Vuoden 2007 talousarvio
  (EUR) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TULOT | | | |
| 10 | Maksuosuudet | | | |
| 100 | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet | 51 957 486 | 55 296 814 | Vuoden 2007 määrästä 3,03 miljoonaa euroa on tarkoitettu palkkojen rästimaksuihin sekä mahdolliseen virtuaalista yksityisverkkoa (VPN) koskevaan tarjouskilpailuun ja siihen liittyvään kahden verkon rinnakkaiseen käyttöön. Varainhoitoasetuksen 38 artiklan 1 kohdasta huolimatta nämä määrät pannaan maksuun vain, jos hallintoneuvosto päättää niin yksimielisesti. |
| 101 | Varainhoitovuoden t-2 saldo | 8 247 514 | 9 472 186 | |
| | Luku 10 yhteensä | 60 205 000 | 64 769 000 | |
| 11 | Muut tulot | | | |
| 110 | Korot | 1 200 000 | 1 000 000 | |
| 111 | Europolin henkilöstön verotuksesta saatavat tulot | 1 945 000 | 2 025 000 | |
| 112 | Sekalaiset tulot | 200 000 | 100 000 | |
| | Luku 11 yhteensä | 3 345 000 | 3 125 000 | |
| 12 | Rahoitus kolmansilta osapuolilta | | | |
| 120 | EKP:lta saatava osuus rahanväärennösten tutkintaan | p.m. | — | |
| 121 | Hankerahoitus Euroopan komissiolta ja muilta osapuolilta | p.m. | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 321). Tähän momenttiin voi sisältyä myös maksuosuuksia osallistujilta. Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta. |
| 122 | Muu rahoitus kolmansilta osapuolilta | — | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 322). Tähän momenttiin voi sisältyä myös maksuosuuksia osallistujilta. Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta. |
| | Luku 12 yhteensä | p.m. | p.m. | |
| | OSASTO 1 YHTEENSÄ | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| 2 | HENKILÖSTÖ | | | |
| 20 | Palkkoihin liittyvät menot | | | |
| 200 | Europolin henkilöstö | 35 650 000 | 39 406 000 | |
| 201 | Paikalliset työntekijät | 620 000 | 550 000 | |
| 202 | Palkkojen tarkistus | 1 200 000 | 640 000 | Tämä määräraha on varattu vain palkkarästien maksamiseen.
  Katso momentti 100 ja liite C. |
| | Luku 20 yhteensä | 37 470 000 | 40 596 000 | |
| 21 | Muut henkilöstöön liittyvät menot | | | |
| 210 | Rekrytointi | 350 000 | 314 000 | |
| 211 | Europolin henkilöstön koulutus | 550 000 | 525 000 | Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 16 807 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin koulutustarkoituksiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset). |
| | Luku 21 yhteensä | 900 000 | 839 000 | |
| | OSASTO 2 YHTEENSÄ | 38 370 000 | 41 435 000 | |
| 3 | MUUT MENOT | | | |
| 30 | Toimintaan liittyvät menot | | | |
| 300 | Kokoukset | 960 000 | 870 000 | Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 17 197 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 601 (projektiryhmän kokoukset). |
| 301 | Käännökset | 645 000 | 749 000 | |
| 302 | Painotyöt | 355 000 | 260 000 | |
| 303 | Matkat | 1 330 000 | 1 170 000 | Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 1 791 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset). |
| 304 | Selvitykset, konsultointi (muu kuin tieto- ja viestintätekniikka) | 150 000 | 110 000 | |
| 305 | Asiantuntijoiden koulutus | 65 000 | 85 000 | Tämän momentin nimikkeenä oli aiemmin Koulutus. Nimikettä on muutettu väärinkäsitysten välttämiseksi tämän momentin ja momentin 211 välillä. |
| 306 | Tekniset varusteet | 40 000 | 10 000 | |
| 307 | Varsinaiseen toimintaan liittyvät tuet | 150 000 | 150 000 | |
| | Luku 30 yhteensä | 3 695 000 | 3 404 000 | |
| 31 | Yleinen tuki | | | |
| 310 | Rakennusmenot | 1 020 000 | 1 100 000 | |
| 311 | Ajoneuvot | 175 000 | 225 000 | |
| 314 | Dokumentaatio ja julkiset lähteet | 425 000 | 400 000 | |
| 315 | Tuet | 720 000 | 550 000 | |
| 316 | Muut hankinnat | 200 000 | 210 000 | |
| 317 | Muut juoksevat menot | 410 000 | 450 000 | Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 3 410 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset). |
| 318 | Uusi rakennus | 500 000 | 220 000 | |
| | Luku 31 yhteensä | 3 450 000 | 3 155 000 | |
| 32 | Kolmansien osapuolten rahoittamat menot | | | |
| 320 | EKP:n puolesta väärennösten tutkintaan käytetyt menot | p.m. | — | |
| 321 | Euroopan komission ja muiden osapuolten rahoittamat hankkeiden kustannukset | p.m. | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 121). Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta.
  Tämä momentti on tarkoitettu EU:n ohjelmista rahoitettujen hankkeiden kustannuksiin. |
| 322 | Muiden kolmansien osapuolten rahoittamat menot | p.m. | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 122). Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta. |
| | Luku 32 yhteensä | p.m. | p.m. | |
| | OSASTO 3 YHTEENSÄ | 7 145 000 | 6 559 000 | |
| 4 | EUROPOLIN ELIMET | | | |
| 40 | Palkkoihin liittyvät menot | | | |
| 400 | Europolin henkilöstö | 825 000 | 900 000 | |
| 401 | Paikalliset työntekijät | p.m. | p.m. | |
| 402 | Palkkojen tarkistus | 30 000 | 15 000 | Tämä määräraha on varattu vain palkkarästien maksamiseen.
  Katso momentti 100 ja liite C. |
| | Luku 40 yhteensä | 855 000 | 915 000 | |
| 41 | Muut juoksevat menot | | | |
| 410 | Hallintoneuvosto | 1 800 000 | 2 145 000 | |
| 411 | Yhteinen valvontaviranomainen | 1 135 000 | 970 000 | Vuoden 2005 osalta määrä sisältää 85 000 euroa muutoksenhakukustannuksiin, jotka merkittiin aikaisemmassa talousarvion rakenteessa ”Yhteisen valvontaviranomaisen” alle. |
| 412 | Muutoksenhausta aiheutuneet kustannukset | p.m. | p.m. | Muutoksenhakukustannuksia varten on perustettu rahasto vuosien 2004 ja 2005 talousarviosta. Rahaston varojen määrä (nyt 170 000 euroa) tarkistetaan vuosittain. |
| 413 | Varainhoidon valvoja | 10 000 | 8 000 | |
| 414 | Yhteinen tilintarkastuskomitea | 50 000 | 52 000 | |
| 415 | EU:n poliisipäälliköiden operatiivinen toimintaryhmä | 175 000 | 100 000 | |
| | Luku 41 yhteensä | 3 170 000 | 3 275 000 | |
| | OSASTO 4 YHTEENSÄ | 4 025 000 | 4 190 000 | |
| 6 | Tieto- ja viestintätekniikka (mukaan lukien Europolin tietokonejärjestelmä TECS) | | | |
| 62 | Tieto- ja viestintätekniikka | | | |
| 620 | Tietotekniikka | 2 900 000 | 2 900 000 | Entinen momentti 312. |
| 621 | Viestintätekniikka | 4 810 000 | 7 735 000 | Entinen momentti 313. Määrä sisältää 2 375 000 euroa uutta virtuaalista yksityisverkkoa (VPN) koskevaan tarjouskilpailuun. Katso momentti 100 ja liite C. |
| 622 | Konsultointi | 3 130 000 | 1 970 000 | Entinen momentti 602. |
| 623 | Analyysi-, yhteys-, hakemisto- ja turvajärjestelmät | 3 050 000 | 3 005 000 | Entinen momentti 610. |
| 624 | Tietojärjestelmä | 120 000 | 100 000 | Entinen momentti 611. |
| | Luku 62 yhteensä | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | OSASTO 6 YHTEENSÄ | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | TULOT YHTEENSÄ, OSA A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | MENOT YHTEENSÄ, OSA A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | SALDO | — | — | |

Osasto

Luku

Momentti

Nimike

Vuoden 2006 (2) talousarvio

(EUR)

Vuoden 2007 talousarvio

(EUR)

Huomautukset

1

TULOT

10

Maksuosuudet

100

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

51 957 486

55 296 814

Vuoden 2007 määrästä 3,03 miljoonaa euroa on tarkoitettu palkkojen rästimaksuihin sekä mahdolliseen virtuaalista yksityisverkkoa (VPN) koskevaan tarjouskilpailuun ja siihen liittyvään kahden verkon rinnakkaiseen käyttöön. Varainhoitoasetuksen 38 artiklan 1 kohdasta huolimatta nämä määrät pannaan maksuun vain, jos hallintoneuvosto päättää niin yksimielisesti.

101

Varainhoitovuoden t-2 saldo

8 247 514

9 472 186

Luku 10 yhteensä

60 205 000

64 769 000

11

Muut tulot

110

Korot

1 200 000

1 000 000

111

Europolin henkilöstön verotuksesta saatavat tulot

1 945 000

2 025 000

112

Sekalaiset tulot

200 000

100 000

Luku 11 yhteensä

3 345 000

3 125 000

12

Rahoitus kolmansilta osapuolilta

120

EKP:lta saatava osuus rahanväärennösten tutkintaan

p.m.

—

121

Hankerahoitus Euroopan komissiolta ja muilta osapuolilta

p.m.

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 321). Tähän momenttiin voi sisältyä myös maksuosuuksia osallistujilta. Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta.

122

Muu rahoitus kolmansilta osapuolilta

—

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 322). Tähän momenttiin voi sisältyä myös maksuosuuksia osallistujilta. Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta.

Luku 12 yhteensä

p.m.

p.m.

OSASTO 1 YHTEENSÄ

63 550 000

67 894 000

2

HENKILÖSTÖ

20

Palkkoihin liittyvät menot

200

Europolin henkilöstö

35 650 000

39 406 000

201

Paikalliset työntekijät

620 000

550 000

202

Palkkojen tarkistus

1 200 000

640 000

Tämä määräraha on varattu vain palkkarästien maksamiseen.

Katso momentti 100 ja liite C.

Luku 20 yhteensä

37 470 000

40 596 000

21

Muut henkilöstöön liittyvät menot

210

Rekrytointi

350 000

314 000

211

Europolin henkilöstön koulutus

550 000

525 000

Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 16 807 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin koulutustarkoituksiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset).

Luku 21 yhteensä

900 000

839 000

OSASTO 2 YHTEENSÄ

38 370 000

41 435 000

3

MUUT MENOT

30

Toimintaan liittyvät menot

300

Kokoukset

960 000

870 000

Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 17 197 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 601 (projektiryhmän kokoukset).

301

Käännökset

645 000

749 000

302

Painotyöt

355 000

260 000

303

Matkat

1 330 000

1 170 000

Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 1 791 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset).

304

Selvitykset, konsultointi (muu kuin tieto- ja viestintätekniikka)

150 000

110 000

305

Asiantuntijoiden koulutus

65 000

85 000

Tämän momentin nimikkeenä oli aiemmin Koulutus. Nimikettä on muutettu väärinkäsitysten välttämiseksi tämän momentin ja momentin 211 välillä.

306

Tekniset varusteet

40 000

10 000

307

Varsinaiseen toimintaan liittyvät tuet

150 000

150 000

Luku 30 yhteensä

3 695 000

3 404 000

31

Yleinen tuki

310

Rakennusmenot

1 020 000

1 100 000

311

Ajoneuvot

175 000

225 000

314

Dokumentaatio ja julkiset lähteet

425 000

400 000

315

Tuet

720 000

550 000

316

Muut hankinnat

200 000

210 000

317

Muut juoksevat menot

410 000

450 000

Koska talousarvion rakenne muuttui vuonna 2006, tämä momentti sisältää vuoden 2005 osalta myös 3 410 euron suuruisen määrän, joka toteutettiin aikaisemmassa momentissa 603 (muut projektiryhmään liittyvät kustannukset).

318

Uusi rakennus

500 000

220 000

Luku 31 yhteensä

3 450 000

3 155 000

32

Kolmansien osapuolten rahoittamat menot

320

EKP:n puolesta väärennösten tutkintaan käytetyt menot

p.m.

—

321

Euroopan komission ja muiden osapuolten rahoittamat hankkeiden kustannukset

p.m.

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 121). Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta.

Tämä momentti on tarkoitettu EU:n ohjelmista rahoitettujen hankkeiden kustannuksiin.

322

Muiden kolmansien osapuolten rahoittamat menot

p.m.

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 122). Europolin oma osuus hankkeista rahoitetaan muilta momenteilta.

Luku 32 yhteensä

p.m.

p.m.

OSASTO 3 YHTEENSÄ

7 145 000

6 559 000

4

EUROPOLIN ELIMET

40

Palkkoihin liittyvät menot

400

Europolin henkilöstö

825 000

900 000

401

Paikalliset työntekijät

p.m.

p.m.

402

Palkkojen tarkistus

30 000

15 000

Tämä määräraha on varattu vain palkkarästien maksamiseen.

Katso momentti 100 ja liite C.

Luku 40 yhteensä

855 000

915 000

41

Muut juoksevat menot

410

Hallintoneuvosto

1 800 000

2 145 000

411

Yhteinen valvontaviranomainen

1 135 000

970 000

Vuoden 2005 osalta määrä sisältää 85 000 euroa muutoksenhakukustannuksiin, jotka merkittiin aikaisemmassa talousarvion rakenteessa ”Yhteisen valvontaviranomaisen” alle.

412

Muutoksenhausta aiheutuneet kustannukset

p.m.

p.m.

Muutoksenhakukustannuksia varten on perustettu rahasto vuosien 2004 ja 2005 talousarviosta. Rahaston varojen määrä (nyt 170 000 euroa) tarkistetaan vuosittain.

413

Varainhoidon valvoja

10 000

8 000

414

Yhteinen tilintarkastuskomitea

50 000

52 000

415

EU:n poliisipäälliköiden operatiivinen toimintaryhmä

175 000

100 000

Luku 41 yhteensä

3 170 000

3 275 000

OSASTO 4 YHTEENSÄ

4 025 000

4 190 000

6

Tieto- ja viestintätekniikka (mukaan lukien Europolin tietokonejärjestelmä TECS)

62

Tieto- ja viestintätekniikka

620

Tietotekniikka

2 900 000

2 900 000

Entinen momentti 312.

621

Viestintätekniikka

4 810 000

7 735 000

Entinen momentti 313. Määrä sisältää 2 375 000 euroa uutta virtuaalista yksityisverkkoa (VPN) koskevaan tarjouskilpailuun. Katso momentti 100 ja liite C.

622

Konsultointi

3 130 000

1 970 000

Entinen momentti 602.

623

Analyysi-, yhteys-, hakemisto- ja turvajärjestelmät

3 050 000

3 005 000

Entinen momentti 610.

624

Tietojärjestelmä

120 000

100 000

Entinen momentti 611.

Luku 62 yhteensä

14 010 000

15 710 000

OSASTO 6 YHTEENSÄ

14 010 000

15 710 000

TULOT YHTEENSÄ, OSA A

63 550 000

67 894 000

MENOT YHTEENSÄ, OSA A

63 550 000

67 894 000

SALDO

—

—

Isäntämaa

| Osasto
  Luku
  Momentti | Nimike | Vuoden 2006 talousarvio
  (EUR) | Vuoden 2007 talousarvio
  (EUR) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | TULOT, ISÄNTÄMAA | | | |
| 70 | Maksuosuudet | | | |
| 700 | Isäntämaan maksuosuus, turvallisuus | 2 139 109 | 2 242 742 | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. luku 80). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen. |
| 701 | Isäntämaan maksuosuus, rakennukset | p.m. | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 810). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen. |
| 702 | Varainhoitovuoden t-2 saldo | 247 891 | 217 258 | |
| | Luku 70 yhteensä | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 71 | Muut tulot | | | |
| 711 | Muut tulot | p.m. | p.m. | |
| | Luku 71 yhteensä | p.m. | p.m. | |
| | OSASTO 7 YHTEENSÄ | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 8 | MENOT, ISÄNTÄMAA | | | |
| 80 | Turvallisuus | | | |
| 800 | Turvallisuuden ylläpidosta aiheutuvat kulut | 2 387 000 | 2 460 000 | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 700). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen. |
| | Luku 80 yhteensä | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 81 | Rakennusmenot | | | |
| 810 | Rakennuskustannukset, isäntämaa | p.m. | p.m. | Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 701). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen. |
| | Luku 81 yhteensä | p.m. | p.m. | |
| | OSASTO 8 YHTEENSÄ | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | TULOT YHTEENSÄ, OSA C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | MENOT YHTEENSÄ, OSA C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | SALDO, OSA C | — | — | |
| Huomautus: Summien pyöristämisen vuoksi vuoden 2005 yhteissummat saattavat erota yksittäisten lukujen summasta. |

Osasto

Luku

Momentti

Nimike

Vuoden 2006 talousarvio

(EUR)

Vuoden 2007 talousarvio

(EUR)

Huomautukset

7

TULOT, ISÄNTÄMAA

70

Maksuosuudet

700

Isäntämaan maksuosuus, turvallisuus

2 139 109

2 242 742

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. luku 80). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen.

701

Isäntämaan maksuosuus, rakennukset

p.m.

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 810). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen.

702

Varainhoitovuoden t-2 saldo

247 891

217 258

Luku 70 yhteensä

2 387 000

2 460 000

71

Muut tulot

711

Muut tulot

p.m.

p.m.

Luku 71 yhteensä

p.m.

p.m.

OSASTO 7 YHTEENSÄ

2 387 000

2 460 000

8

MENOT, ISÄNTÄMAA

80

Turvallisuus

800

Turvallisuuden ylläpidosta aiheutuvat kulut

2 387 000

2 460 000

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 700). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen.

Luku 80 yhteensä

2 387 000

2 460 000

81

Rakennusmenot

810

Rakennuskustannukset, isäntämaa

p.m.

p.m.

Europol-yleissopimuksen 35 artiklan ja varainhoitoasetuksen 16 artiklan säännöksistä huolimatta hallintoneuvosto voi yksimielisesti, johtajan ehdotuksen pohjalta muuttaa määrärahojen summaa edellyttäen, että kokonaistulot kattavat kokonaismenot (ks. momentti 701). Johtajan ehdotuksen on oltava Europolin ja Alankomaiden oikeusministeriön välisen sopimuksen mukainen.

Luku 81 yhteensä

p.m.

p.m.

OSASTO 8 YHTEENSÄ

2 387 000

2 460 000

TULOT YHTEENSÄ, OSA C

2 387 000

2 460 000

MENOT YHTEENSÄ, OSA C

2 387 000

2 460 000

SALDO, OSA C

—

—

Huomautus: Summien pyöristämisen vuoksi vuoden 2005 yhteissummat saattavat erota yksittäisten lukujen summasta.

---

(1)  Neuvoston hyväksymä 12 päivänä kesäkuuta 2006.

(2)  Vuoden 2006 osalta määrärahojen siirto (asiakirja n:o 2220-103) ja korjaava talousarvioesitys isäntämaan osalta (asiakirja 2210-197), jotka hallintoneuvosto hyväksyi kokouksessaan marraskuussa 2005, on otettu luvuissa huomioon.

---

LIITE A

Vuoden 2007 henkilöstötaulukko

Osasto 2, Europol

| Palkka-luokka | Vuoden 2006 talousarvio | Uudet toimet | Vuoden 2007 talousarvio |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | 1 |
| 2 | 3 | — | 3 |
| 3 | 3 | — | 3 |
| 4 | 17 | 1 | 18 |
| 5 | 60 | 3 | 63 |
| 6 | 70 | 4 | 74 |
| 7 | 100 | 5 | 105 |
| 8 | 79 | 2 | 81 |
| 9 | 43 | 1 | 44 |
| 10 | — | — | — |
| 11 (1) | 1 | — | 1 |
| 12 (1) | 5 | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — |
| Yhteensä | 382 | 16 | 398 |

Palkka-luokka

Vuoden 2006 talousarvio

Uudet toimet

Vuoden 2007 talousarvio

1

1

—

1

2

3

—

3

3

3

—

3

4

17

1

18

5

60

3

63

6

70

4

74

7

100

5

105

8

79

2

81

9

43

1

44

10

—

—

—

11 (1)

1

—

1

12 (1)

5

—

5

13 (1)

—

—

—

Yhteensä

382

16

398

Osasto 4 — Europolin elimet

| Palkka-luokka | Vuoden 2006 talousarvio | Uudet toimet | Vuoden 2007 talousarvio |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — |
| 2 | — | — | — |
| 3 | — | — | — |
| 4 | 2 | — | 2 |
| 5 | 2 | — | 2 |
| 6 | — | — | — |
| 7 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | 2 | — | 2 |
| 9 | — | — | — |
| 10 | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — |
| Yhteensä | 7 | 1 | 8 |

Palkka-luokka

Vuoden 2006 talousarvio

Uudet toimet

Vuoden 2007 talousarvio

1

—

—

—

2

—

—

—

3

—

—

—

4

2

—

2

5

2

—

2

6

—

—

—

7

1

1

2

8

2

—

2

9

—

—

—

10

—

—

—

11 (2)

—

—

—

12 (2)

—

—

—

13 (2)

—

—

—

Yhteensä

7

1

8

Yhteensä

| Palkka-luokka | Vuoden 2006 talousarvio | Uudet toimet | Vuoden 2007 talousarvio |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 389 | 17 | 406 |

Palkka-luokka

Vuoden 2006 talousarvio

Uudet toimet

Vuoden 2007 talousarvio

Yhteensä

389

17

406

---

(1)  Näissä palkkaluokissa olevat toimet koskevat paikallista henkilöstöä henkilöstösääntöjen asettamien vaatimusten puitteissa.

(2)  Näissä palkkaluokissa olevat toimet koskevat paikallista henkilöstöä henkilöstösääntöjen asettamien vaatimusten puitteissa.

---

LIITE B

Jäsenvaltioiden osuudet

Vuoden 2007 talousarvio

| | BKTL 2005 | BKTL-osuus 2005 — 25 jäsenvaltiota | Vuoden 2005 saldo | BKTL-osuus 2005 — 27 jäsenvaltiota | Osuudet ennen vuoden 2005 mukautusta | Osuudet vuoden 2005 mukautuksen jälkeen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoonaa euroa | euroa | euroa | euroa | euroa | euroa |
| a | b = a/ 10 584 037 | c = b x 9 472 186 | d = a/10 681 753 | e = d x 64 769 000 | f = e- c |
| Itävalta | 237 465 | 2,24 % | 212 519 | 2,22 % | 1 439 873 | 1 227 354 |
| Belgia | 2 227 939 | 21,05 % | 1 993 895 | 20,86 % | 13 509 148 | 11 515 254 |
| Kypros | 294 174 | 2,78 % | 263 271 | 2,75 % | 1 783 726 | 1 520 456 |
| Tšekin tasavalta | 12 829 | 0,12 % | 11 481 | 0,12 % | 77 788 | 66 307 |
| Tanska | 201 500 | 1,90 % | 180 333 | 1,89 % | 1 221 799 | 1 041 467 |
| Viro | 835 859 | 7,90 % | 748 052 | 7,83 % | 5 068 246 | 4 320 194 |
| Suomi | 8 466 | 0,08 % | 7 577 | 0,08 % | 51 336 | 43 759 |
| Ranska | 153 201 | 1,45 % | 137 107 | 1,43 % | 928 934 | 791 827 |
| Saksa | 1 674 679 | 15,82 % | 1 498 754 | 15,68 % | 10 154 446 | 8 655 692 |
| Kreikka | 175 915 | 1,66 % | 157 435 | 1,65 % | 1 066 664 | 909 229 |
| Unkari | 83 277 | 0,79 % | 74 529 | 0,78 % | 504 953 | 430 424 |
| Irlanti | 125 838 | 1,19 % | 112 619 | 1,18 % | 763 021 | 650 402 |
| Italia | 1 387 559 | 13,11 % | 1 241 796 | 12,99 % | 8 413 489 | 7 171 693 |
| Latvia | 10 690 | 0,10 % | 9 567 | 0,10 % | 64 818 | 55 251 |
| Liettua | 18 654 | 0,18 % | 16 694 | 0,17 % | 113 107 | 96 413 |
| Luxemburg | 23 406 | 0,22 % | 20 947 | 0,22 % | 141 923 | 120 975 |
| Malta | 4 620 | 0,04 % | 4 134 | 0,04 % | 28 012 | 23 878 |
| Alankomaat | 470 129 | 4,44 % | 420 742 | 4,40 % | 2 850 633 | 2 429 891 |
| Puola | 193 298 | 1,83 % | 172 992 | 1,81 % | 1 172 065 | 999 073 |
| Portugali | 137 655 | 1,30 % | 123 194 | 1,29 % | 834 674 | 711 479 |
| Slovakian tasavalta | 34 686 | 0,33 % | 31 042 | 0,32 % | 210 318 | 179 276 |
| Slovenia | 27 135 | 0,26 % | 24 285 | 0,25 % | 164 536 | 140 251 |
| Espanja | 286 576 | 2,71 % | 256 472 | 2,68 % | 1 737 661 | 1 481 189 |
| Ruotsi | 82 831 | 0,78 % | 74 129 | 0,78 % | 502 246 | 428 117 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 875 657 | 17,72 % | 1 678 620 | 17,56 % | 11 373 081 | 9 694 461 |
| Yhteensä | 10 584 037 | 100,00 % | 9 472 186 | 99,09 % | 64 176 497 | 54 704 311 |
| Bulgaria | 21 291 | 0,00 % | — | 0,20 % | 129 098 | 129 098 |
| Romania | 76 425 | 0,00 % | — | 0,72 % | 463 404 | 463 404 |
| Yhteensä | 10 681 753 | 100,00 % | 9 472 186 | 100,00 % | 64 769 000 | 55 296 814 |
| | | | | | Vuoden 2005 saldo | 9 472 186 |
| | | | | | Muut tulot | 3 125 000 |
| | | | | | Tulot yhteensä | 67 894 000 |
| Huomautuksia: Vuoden 2007 rahoitusosuudet ovat vain suuntaa-antavia, ja ne korjataan varainhoitoasetuksen 40 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottaen huomioon vuodelle 2005 maksetun rahoitusosuuden ja vuoden 2005 todellisten menojen rahoittamiseen vaaditun rahoitusosuuden välinen erotus. Nämä tarkistukset tehdään, kun vuoden 2007 rahoitusosuudet pannaan maksuun ennen 1.12.2006.
  Bulgarian osalta käytetyt BKTL-luvut ovat komission budjettipääosaston antamia, ja komission talouden ja rahoituksen pääosasto julkisti ne Ecofin-neuvostossa keväällä 2004. Romanian osalta käytetyt BKTL-luvut julkistettiin Ecofin-neuvostossa syksyllä 2005. Jos Romania ja Bulgaria eivät hyväksy Europol-yleissopimusta 1.1.2007, asia käsitellään asiakirjan 2210-162r3 liitteessä 2 esitetyllä tavalla (vuoden 2005 talousarviota selittävän huomautuksen liite, jossa selitetään, miten liittyvien valtioiden maksuosuuksia käsitellään).
  Summien pyöristämisen vuoksi yhteissummat saattavat erota yksittäisten lukujen summasta. |

BKTL 2005

BKTL-osuus 2005 — 25 jäsenvaltiota

Vuoden 2005 saldo

BKTL-osuus 2005 — 27 jäsenvaltiota

Osuudet ennen vuoden 2005 mukautusta

Osuudet vuoden 2005 mukautuksen jälkeen

miljoonaa euroa

euroa

euroa

euroa

euroa

euroa

a

b = a/ 10 584 037

c = b x 9 472 186

d = a/10 681 753

e = d x 64 769 000

f = e- c

Itävalta

237 465

2,24 %

212 519

2,22 %

1 439 873

1 227 354

Belgia

2 227 939

21,05 %

1 993 895

20,86 %

13 509 148

11 515 254

Kypros

294 174

2,78 %

263 271

2,75 %

1 783 726

1 520 456

Tšekin tasavalta

12 829

0,12 %

11 481

0,12 %

77 788

66 307

Tanska

201 500

1,90 %

180 333

1,89 %

1 221 799

1 041 467

Viro

835 859

7,90 %

748 052

7,83 %

5 068 246

4 320 194

Suomi

8 466

0,08 %

7 577

0,08 %

51 336

43 759

Ranska

153 201

1,45 %

137 107

1,43 %

928 934

791 827

Saksa

1 674 679

15,82 %

1 498 754

15,68 %

10 154 446

8 655 692

Kreikka

175 915

1,66 %

157 435

1,65 %

1 066 664

909 229

Unkari

83 277

0,79 %

74 529

0,78 %

504 953

430 424

Irlanti

125 838

1,19 %

112 619

1,18 %

763 021

650 402

Italia

1 387 559

13,11 %

1 241 796

12,99 %

8 413 489

7 171 693

Latvia

10 690

0,10 %

9 567

0,10 %

64 818

55 251

Liettua

18 654

0,18 %

16 694

0,17 %

113 107

96 413

Luxemburg

23 406

0,22 %

20 947

0,22 %

141 923

120 975

Malta

4 620

0,04 %

4 134

0,04 %

28 012

23 878

Alankomaat

470 129

4,44 %

420 742

4,40 %

2 850 633

2 429 891

Puola

193 298

1,83 %

172 992

1,81 %

1 172 065

999 073

Portugali

137 655

1,30 %

123 194

1,29 %

834 674

711 479

Slovakian tasavalta

34 686

0,33 %

31 042

0,32 %

210 318

179 276

Slovenia

27 135

0,26 %

24 285

0,25 %

164 536

140 251

Espanja

286 576

2,71 %

256 472

2,68 %

1 737 661

1 481 189

Ruotsi

82 831

0,78 %

74 129

0,78 %

502 246

428 117

Yhdistynyt kuningaskunta

1 875 657

17,72 %

1 678 620

17,56 %

11 373 081

9 694 461

Yhteensä

10 584 037

100,00 %

9 472 186

99,09 %

64 176 497

54 704 311

Bulgaria

21 291

0,00 %

—

0,20 %

129 098

129 098

Romania

76 425

0,00 %

—

0,72 %

463 404

463 404

Yhteensä

10 681 753

100,00 %

9 472 186

100,00 %

64 769 000

55 296 814

Vuoden 2005 saldo

9 472 186

Muut tulot

3 125 000

Tulot yhteensä

67 894 000

Huomautuksia: Vuoden 2007 rahoitusosuudet ovat vain suuntaa-antavia, ja ne korjataan varainhoitoasetuksen 40 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottaen huomioon vuodelle 2005 maksetun rahoitusosuuden ja vuoden 2005 todellisten menojen rahoittamiseen vaaditun rahoitusosuuden välinen erotus. Nämä tarkistukset tehdään, kun vuoden 2007 rahoitusosuudet pannaan maksuun ennen 1.12.2006.

Bulgarian osalta käytetyt BKTL-luvut ovat komission budjettipääosaston antamia, ja komission talouden ja rahoituksen pääosasto julkisti ne Ecofin-neuvostossa keväällä 2004. Romanian osalta käytetyt BKTL-luvut julkistettiin Ecofin-neuvostossa syksyllä 2005. Jos Romania ja Bulgaria eivät hyväksy Europol-yleissopimusta 1.1.2007, asia käsitellään asiakirjan 2210-162r3 liitteessä 2 esitetyllä tavalla (vuoden 2005 talousarviota selittävän huomautuksen liite, jossa selitetään, miten liittyvien valtioiden maksuosuuksia käsitellään).

Summien pyöristämisen vuoksi yhteissummat saattavat erota yksittäisten lukujen summasta.

---

LIITE C

Määrärahat, joiden maksamiseen vaaditaan hallintoneuvoston yksimielinen päätös

| | Momentti 202 | Momentti 621 | Momentti 402 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Palkkarästit | 640 000 | — | 15 000 | 655 000 |
| VPN:n kustannukset | — | 2 375 000 | — | 2 375 000 |
| Yhteensä | 640 000 | 2 375 000 | 15 000 | 3 030 000 |

Momentti 202

Momentti 621

Momentti 402

Yhteensä

Palkkarästit

640 000

—

15 000

655 000

VPN:n kustannukset

—

2 375 000

—

2 375 000

Yhteensä

640 000

2 375 000

15 000

3 030 000

---

I Tiedonantoja

Euroopan parlamentti

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/9

---

EUROOPAN PARLAMENTIN PUHEMIEHISTÖN PÄÄTÖS,

tehty 29 päivänä maaliskuuta 2004 (1),

Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissääntöjen vahvistamisesta

(2006/C 150/02)

PUHEMIEHISTÖ, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 191 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 (2),

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’), Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23. joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4) (jäljempänä ’varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt’) ja Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 kumoamisesta 27. huhtikuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 643/2005 (5),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen 22 artiklan 10 kohdan,

katsoo, että

| (1) | on tarpeen määritellä Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen tarkoitettujen avustusten myöntämisen ja hallinnoinnin säännöt, |
| --- | --- |

(1)

on tarpeen määritellä Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen tarkoitettujen avustusten myöntämisen ja hallinnoinnin säännöt,

| (2) | Euroopan tason poliittisille puolueille myönnettävä rahoitustuki on varainhoitoasetuksen 108 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettu avustus; |
| --- | --- |

(2)

Euroopan tason poliittisille puolueille myönnettävä rahoitustuki on varainhoitoasetuksen 108 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettu avustus;

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Tarkoitus

Näissä säännöissä vahvistetaan Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissäännöt.

1 a artikla

Puhemiehistö hyväksyy kunkin vaalikauden alussa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta varten monivuotisen ohjeellisen rahoituskehyksen, joka perustuu puolueittain myönnettävään perusmäärään ja kyseiseen puolueeseen kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärän mukaisesti vahvistettavaan täydentävään määrään. Tämä kehys muodostaa Euroopan parlamentin budjettivallan käyttäjälle keskeisen perustan vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä sanotun kuitenkaan rajoittamatta budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen mukaisesti kuuluvaa toimivaltaa.

2 artikla

Ehdotuspyyntö

Euroopan parlamentti julkaisee joka vuoden ensimmäisellä puoliskolla ehdotuspyynnön Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen tarkoitettujen avustusten myöntämiseksi. Ehdotuspyynnössä ilmoitetaan tukikelpoisuusperusteet, yhteisön rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja myöntämismenettelyn suunniteltu aikataulu.

3 artikla

Rahoitusta koskeva hakemus

1.   Asetuksen (EY) N:o 2004/2003 4 artiklaa sovellettaessa jokaisen Euroopan tason poliittisen puolueen, joka haluaa saada avustusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, on esitettävä Euroopan parlamentin puhemiehelle kirjallinen hakemus ennen 15. päivää marraskuuta sinä varainhoitovuonna, joka edeltää varainhoitovuotta, jolle avustusta haetaan. Mainitun asetuksen 3 artiklassa tarkoitetut ehdot on täytettävä hakemuksen jättöpäivänä.

2.   Avustushakemuslomake on näiden sääntöjen liitteenä (ks. liite 1). Se on saatavilla Euroopan parlamentin Internet-sivustolla.

3.   Asetuksen (EY) N:o 2004/2003 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on osoitettava Euroopan parlamentin puhemiehelle.

4 artikla

Päätös rahoitusta koskevasta hakemuksesta

1.   Puhemiehistö käsittelee rahoitusta koskevat hakemukset pääsihteerin ehdotuksesta asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen perusteiden pohjalta ja määrittää, minkä hakemusten perusteella rahoitusta voidaan myöntää. Puhemiehistö ja puhemiehistön päätöstä valmisteltaessa myös pääsihteeri voi pyytää hakijaa täydentämään tai selventämään hakemukseen liitettyjä asiakirjoja tietyssä määräajassa.

2.   Puhemiehistö vahvistaa ennen sen varainhoitovuoden 15. päivää helmikuuta, jolle avustusta haetaan, luettelon avustuksen saajista ja avustusten määristä. Jos avustushakemus hylätään, puhemiehistö ilmoittaa samassa päätöksessä syyt hakemuksen hylkäämiseen viittaamalla ennen kaikkea asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 ja 4 artiklassa vahvistettuihin perusteisiin.

Puhemiehistön päätös hyväksytään 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella. Siinä otetaan huomioon mahdolliset hakemuksen jättämisen jälkeen tapahtuneet muutokset, joista on ilmoitettu asetuksen (EY) N:o 2004/2003 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sekä yleiseen tietoon tulleet muutokset.

Jos rahoitusta pyytävien puolueiden lukumäärän tai hakemuksen esittäneeseen puolueeseen myöhemmin liittyneiden jäsenten määrän lisääntymisen vuoksi hakemuksen esittäneille tarkoitetut ohjeelliset määrät eroavat 1 a artiklassa esitetyistä määristä, pääsihteeri tiedottaa asiasta välittömästi puhemiehistölle, joka voi kehottaa puhemiestä tekemään asiasta vastaavalle valiokunnalle ehdotuksen käytettävissä olevien määrärahojen mukauttamisesta.

3.   Puhemies ilmoittaa hakijalle kirjallisesti hakemusta koskevista päätöksistä. Jos avustus myönnetään, ilmoituksen liitteenä on luonnos avustussopimukseksi, joka avustuksen saajan on allekirjoitettava. Jos avustusta ei myönnetä, ilmoitetaan seikat, joiden perusteella puhemiehistö hylkäsi hakemuksen. Hakijoille, joiden hakemusta puhemiehistö ei hyväksynyt, ilmoitetaan päätöksestä viidentoista kalenteripäivän kuluessa siitä, kun päätös avustuksen myöntämisestä on toimitettu avustuksen saajille.

5 artikla

Avustussopimus

Euroopan tason poliittiselle puolueelle myönnettävästä avustuksesta tehdään kirjallinen sopimus Euroopan parlamentin, jota edustaa puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö, ja avustuksen saajan kesken. Avustussopimuksen teksti on näiden sääntöjen liitteenä (ks. liite 2). Sopimuspuolten on asianmukaisesti täytettävä ja allekirjoitettava avustussopimus kolmenkymmenen päivän kuluessa 4 artiklassa tarkoitetun puhemiehistön päätöksen tekemisestä. Avustussopimuksen tekstiin ei voi tehdä muutoksia.

6 artikla

Avustuksen maksaminen

1.   Ellei puhemiehistö toisin päätä, avustus maksetaan Euroopan tason poliittisille puolueille ennakkomaksuna yhdessä erässä, joka vastaa 80 prosenttia avustussopimuksen I.3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta avustuksen enimmäismäärästä, viidentoista päivän kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta.

2.   Avustuksen jäljelle jäävä osa suoritetaan sen kauden päätyttyä, jolle yhteisön rahoitusta voi saada, avustuksen saajalle toimintasuunnitelman toteuttamisesta aiheutuneiden todellisten menojen perusteella. Jos ennakkomaksujen yhteissumma on suurempi kuin määritetty avustuksen lopullinen määrä, Euroopan parlamentti perii perusteettomasti maksetut määrät takaisin.

3.   Avustuksen saaja toimittaa ennen 15. toukokuuta ja viimeistään 30. kesäkuuta varainhoitovuoden päättymisen jälkeen seuraavat asiakirjat, joiden perusteella avustuksen jäljelle jäänyt osa suoritetaan:

| — | loppukertomus toimintasuunnitelman toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

loppukertomus toimintasuunnitelman toteuttamisesta

| — | alustavan talousarvion rakennetta noudattava tilinpäätös, josta ilmenevät tukikelpoiset todelliset menot |
| --- | --- |

—

alustavan talousarvion rakennetta noudattava tilinpäätös, josta ilmenevät tukikelpoiset todelliset menot

| — | avustuksen saajan tilejä vastaava täydellinen yhteenveto tuloista ja menoista avustussopimuksen kattamalla kaudella |
| --- | --- |

—

avustuksen saajan tilejä vastaava täydellinen yhteenveto tuloista ja menoista avustussopimuksen kattamalla kaudella

| — | riippumattoman ulkopuolisen tilintarkastuselimen tai tilintarkastajan kertomus avustuksen saajan tileistä, jolloin tällä on oltava kansallisen lainsäädännön mukainen valtuutus suorittaa tilintarkastuksia. |
| --- | --- |

—

riippumattoman ulkopuolisen tilintarkastuselimen tai tilintarkastajan kertomus avustuksen saajan tileistä, jolloin tällä on oltava kansallisen lainsäädännön mukainen valtuutus suorittaa tilintarkastuksia.

4.   Ulkopuolisen tilintarkastuksen tarkoituksena on varmentaa, että avustuksen saajan Euroopan parlamentille toimittamat kirjanpitoasiakirjat ovat avustussopimuksen rahoitusmääräysten mukaisia, että ilmoitetut menot ovat todellisia menoja, että kaikki tulot on ilmoitettu ja että asetuksen (EY) N:o 2004/2003 6, 7 ja 8 artiklan sekä 10 artiklan 2 kohdan mukaiset velvollisuudet on täytetty.

5.   Saatuaan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat puhemiehistö hyväksyy kahden kuukauden kuluessa pääsihteerin ehdotuksesta loppukertomuksen toimintasuunnitelman toteuttamisesta sekä lopullisen taseen.

Puhemiehistö voi pyytää avustuksen saajalta tositteita tai lisätietoja, joita se pitää tarpeellisena loppukertomuksen ja lopullisen taseen hyväksymiseksi. Avustuksen saajan on toimitettava tositteet viidentoista päivän kuluessa.

Puhemiehistö voi asianomaisen poliittisen puolueen edustajia kuultuaan hylätä loppukertomuksen ja lopullisen taseen ja pyytää avustuksen saajalta uutta kertomusta ja tasetta. Avustuksen saajan on esitettävä uusi kertomus ja tase viidentoista päivän kuluessa.

Jollei Euroopan parlamentti reagoi kirjallisesti edellä mainitun kahden kuukauden määräajan kuluessa, sen katsotaan hyväksyneen loppukertomuksen ja lopullisen taseen.

6.   Avustuksen saajan on ilmoitettava Euroopan parlamentille tämän suorittamien ennakkomaksujen tuottamien korkojen tai vastaavien etujen määrä. Ilmoitus on annettava loppumaksua, josta ennakkomaksut vähennetään, koskevan pyynnön esittämisen yhteydessä. Pääsihteeri tai hänen valtuuttamansa henkilö antaa korkotuloista perintämääräyksen.

7 artikla

Avustuksen lopullisen määrän määrittäminen

1.   Tämän vaikuttamatta jälkitarkastusten ja tilintarkastusten yhteydessä saataviin tietoihin, puhemiehistö vahvistaa asianomaisen poliittisen puolueen edustajia tämän pyynnöstä kuultuaan avustuksen saajalle myönnettävän avustuksen lopullisen määrän 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen, puhemiehistön hyväksymien asiakirjojen perusteella.

2.   Euroopan parlamentin avustuksen saajalle myöntämien määrärahojen määrä saa olla yhteensä enintään

| — | avustussopimuksen I.3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu avustuksen enimmäismäärä, |
| --- | --- |

—

avustussopimuksen I.3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu avustuksen enimmäismäärä,

| — | 75 prosenttia todellisista tukikelpoisista menoista. |
| --- | --- |

—

75 prosenttia todellisista tukikelpoisista menoista.

3.   Avustusta myönnetään enintään sen verran, kuin on tarpeen tulojen ja tukikelpoisten menojen tasapainottamiseksi avustuksen saajan toimintatalousarviossa, jolla toimintasuunnitelma on toteutettu. Avustus ei saa tuottaa saajalleen voittoa varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 165 artiklan mukaisesti. Jos ylijäämää syntyy, avustuksen määrästä vähennetään vastaava osuus.

4.   Puhemiehistö vahvistaa näin määritetyn avustuksen lopullisen määrän sekä avustussopimuksen nojalla aiemmin suoritettujen maksujen yhteissumman perusteella loppumaksun määrän eli määrän, joka avustuksen saajalle on vielä suoritettava. Jos aiemmin suoritettujen maksujen yhteissumma on suurempi kuin avustuksen lopullinen määrä, pääsihteeri tai hänen valtuuttamansa henkilö antaa yli menevästä osuudesta perintämääräyksen.

8 artikla

Avustussuoritusten keskeyttäminen ja leikkaaminen

Pääsihteerin ehdotuksesta puhemiehistö keskeyttää avustusmaksut, leikkaa avustuksen määrää ja tarvittaessa purkaa avustussopimuksen sekä mahdollisesti pyytää maksamaan takaisin asianmukaisen osuuden avustuksesta

| a) | jos avustusta on käytetty muihin kuin asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 hyväksyttyihin menoihin, |
| --- | --- |

a)

jos avustusta on käytetty muihin kuin asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 hyväksyttyihin menoihin,

| b) | jos asetuksen (EY) N:o 2004/2003 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta ei ole tehty, |
| --- | --- |

b)

jos asetuksen (EY) N:o 2004/2003 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta ei ole tehty,

| c) | jos asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 ja 6 artiklassa vahvistettuja ehtoja ja velvollisuuksia ei ole täytetty, |
| --- | --- |

c)

jos asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 ja 6 artiklassa vahvistettuja ehtoja ja velvollisuuksia ei ole täytetty,

| d) | jos jokin varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetuista tilanteista toteutuu. |
| --- | --- |

d)

jos jokin varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetuista tilanteista toteutuu.

Ennen päätöksen tekemistä puhemiehistö antaa avustuksen saajalle mahdollisuuden ottaa kantaa todettuihin sääntöjenvastaisuuksiin.

9 artikla

Takaisinperintä

1.   Jos avustuksen saajalle on suoritettu avustusmaksuja perusteettomasti tai jos avustussopimuksen määräysten mukaan takaisinperintämenettely voidaan perustellusti aloittaa, avustuksen saajan on palautettava kyseiset määrät Euroopan parlamentille tämän vahvistamia ehtoja ja määräaikaa noudattaen.

2.   Ellei avustuksen saaja ole palauttanut määriä Euroopan parlamentin asettamaan määräaikaan mennessä, Euroopan parlamentti lisää maksettaviin määriin avustussopimuksen II.14 artiklan 3 kohdan mukaisen viivästyskoron. Viivästyskorkoa peritään kaudelta, joka alkaa asetettua määräaikaa seuraavana päivänä ja päättyy päivään, jona palautettavat määrät maksetaan kokonaisuudessaan Euroopan parlamentille.

10 artikla

Tarkastukset ja tilintarkastukset

1.   Pääsihteeri huolehtii asetuksen (EY) N:o 2004/2003 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta säännöllisestä tarkistamisesta.

2.   Avustuksen saajan on toimitettava pyydetyt tiedot yksityiskohtaisesti eriteltyinä Euroopan parlamentille tai sen valtuuttamalle ulkopuoliselle elimelle, jotta Euroopan parlamentti voi varmistua toimintasuunnitelman ja avustussopimuksen määräysten moitteettomasta täytäntöönpanosta.

3.   Avustuksen saaja pitää Euroopan parlamentin saatavilla kaikki alkuperäiset asiakirjat, etenkin kirjanpito-, pankki- ja verotusasiakirjat, tai poikkeustapauksissa, joissa se on asianmukaisesti perusteltavissa, oikeaksi todistetut jäljennökset alkuperäisistä asiakirjoista, jotka liittyvät avustussopimukseen, viiden vuoden ajan siitä päivästä, jona avustussopimuksen I.4 artiklassa tarkoitettu loppumaksu suoritetaan.

4.   Avustuksen saajan on avustettava Euroopan parlamenttia, kun parlamentin toimihenkilöt tai sen tähän tehtävään valtuuttama ulkopuolinen elin tarkastavat, miten avustus on käytetty. Tarkastuksia voidaan suorittaa koko avustussopimuksen voimassaoloajan aina loppumaksun suorittamispäivään asti sekä tämän jälkeen viiden vuoden ajan kyseisestä päivästä lukien. Puhemiehistö voi tarkastusten tulosten perusteella tarvittaessa tehdä päätöksen takaisinperinnästä.

5.   Avustussopimuksessa on määrättävä erikseen Euroopan parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta tarkastaa kaikkien Euroopan unionin talousarviosta avustuksen saaneiden Euroopan tason poliittisten puolueiden tositteet ja tehdä näiden luo tarkastuskäyntejä.

6.   Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (6) mukaisesti myös kyseisellä virastolla on toimivalta suorittaa paikan päällä tarkastuksia ja todentamisia Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi annetussa yhteisön lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Puhemiehistö voi tarkastusten tulosten perusteella tarvittaessa tehdä päätöksen takaisinperinnästä.

11 artikla

Tekninen tuki

1.   Puhemiehistö voi pääsihteerin ehdotuksesta myöntää Euroopan tason poliittisille puolueille teknistä tukea Euroopan parlamentin tilojen antamisesta ulkopuolisten elinten käyttöön 14. maaliskuuta 2000 tehdyn puhemiehistön päätöksen mukaisesti, sellaisena kuin päätös on muutettuna 2. kesäkuuta 2003 tehdyllä päätöksellä, sekä muuta teknistä tukea myöhempien sääntöjen mukaisesti. Puhemiehistö voi siirtää pääsihteerin tehtäväksi tietyt päätöslajit, jotka koskevat teknisen tuen antamista.

2.   Pääsihteeri toimittaa vuosittain varainhoitovuoden päättymistä seuraavien kolmen kuukauden kuluessa puhemiehistölle kertomuksen, jossa esitellään yksityiskohtaisesti Euroopan parlamentin kullekin Euroopan tason poliittiselle puolueelle antamaa teknistä tukea. Kertomus julkaistaan Euroopan parlamentin Internet-sivustolla.

12 artikla

Julkisuus

Kaikista avustuksista, jotka Euroopan parlamentti on tietyn varainhoitovuoden aikana myöntänyt Euroopan tason poliittisille puolueille, julkaistaan Euroopan parlamentin Internet-sivustolla seuraavan varainhoitovuoden kuuden ensimmäisen kuukauden kuluessa seuraavat tiedot:

| — | avustuksen saajan nimi ja osoite, |
| --- | --- |

—

avustuksen saajan nimi ja osoite,

| — | avustuksen käyttötarkoitus, |
| --- | --- |

—

avustuksen käyttötarkoitus,

| — | avustuksen määrä ja osuus, joka avustuksen saajan koko toimintatalousarviosta rahoitetaan. |
| --- | --- |

—

avustuksen määrä ja osuus, joka avustuksen saajan koko toimintatalousarviosta rahoitetaan.

13 artikla

Kanneoikeus

Näiden sääntöjen nojalla tehdyistä päätöksistä voidaan nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa ja Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa EY:n perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin.

14 artikla

Varainhoitovuonna 2004 sovellettavat siirtymäkauden säännöt

1.   Näiden sääntöjen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu päivämäärä korvataan 23. päivällä heinäkuuta 2004 ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä 16. päivällä syyskuuta 2004.

2.   Näiden sääntöjen 6 artiklan 1 kohdasta poiketen viidentoista päivän kuluessa avustussopimuksen allekirjoittamisesta suoritetaan vain yksi ennakkomaksu, jonka määrä on 80 prosenttia avustussopimuksen I.3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta enimmäismäärästä.

15 artikla

Sääntöjen tarkistaminen

Euroopan parlamentin pääsihteeri antaa ennen 30. syyskuuta 2005 puhemiehistölle kertomuksen näiden sääntöjen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa ehdotetaan tarvittaessa muutoksia näihin sääntöihin ja Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusjärjestelyihin, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 2004/2003.

16 artikla

Voimaantulo

Nämä säännöt tulevat voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  Muutettu puhemiehistön päätöksellä 1. helmikuuta 2006.

(2)  EUVL L 297, 15.11.2003, s. 1.

(3)  EUVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  EUVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(5)  EUVL L 107, 28.4.2005, s. 17.

(6)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

LIITE 1

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

LIITE 2

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

Komissio

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/33

---

Euron kurssi (1)

27. kesäkuuta 2006

(2006/C 150/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2567 |
| JPY | Japanin jeniä | 146,42 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4572 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,69070 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2313 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5669 |
| ISK | Islannin kruunua | 95,45 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9435 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5750 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,462 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 279,13 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6960 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0639 |
| RON | Romanian leuta | 3,5972 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,65 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,149 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0626 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7170 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4112 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,7605 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0847 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0072 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 204,92 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,1437 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,0525 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2565 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 756,43 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,631 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,202 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 33,9980 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,339 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2567

JPY

Japanin jeniä

146,42

DKK

Tanskan kruunua

7,4572

GBP

Englannin puntaa

0,69070

SEK

Ruotsin kruunua

9,2313

CHF

Sveitsin frangia

1,5669

ISK

Islannin kruunua

95,45

NOK

Norjan kruunua

7,9435

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5750

CZK

Tšekin korunaa

28,462

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

279,13

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6960

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

4,0639

RON

Romanian leuta

3,5972

SIT

Slovenian tolaria

239,65

SKK

Slovakian korunaa

38,149

TRY

Turkin liiraa

2,0626

AUD

Australian dollaria

1,7170

CAD

Kanadan dollaria

1,4112

HKD

Hongkongin dollaria

9,7605

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0847

SGD

Singaporin dollaria

2,0072

KRW

Etelä-Korean wonia

1 204,92

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,1437

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,0525

HRK

Kroatian kunaa

7,2565

IDR

Indonesian rupiaa

11 756,43

MYR

Malesian ringgitiä

4,631

PHP

Filippiinien pesoa

67,202

RUB

Venäjän ruplaa

33,9980

THB

Thaimaan bahtia

48,339

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/34

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez)

(2006/C 150/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 19. kesäkuuta 2006 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitetun yrityskeskittymän osalta tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/35

---

VALTIONTUKI — TŠEKKI

Valtiontuki C 12/2006 (ex N 132/2005)

Yhdistettyjen kuljetusten tukijärjestelmä

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 150/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 4. huhtikuuta 2006 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Tšekin tasavallalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee osaa edellä mainitusta toimenpiteestä.

Komissio on päättänyt olla vastustamatta eräitä muita tukia/toimenpiteitä, kuten tätä tiivistelmää seuraavassa kirjeessä selostetaan.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa tuesta/toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Energian ja liikenteen pääosasto |
| Linja A |
| DM 28 6/109 |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi (32-2) 29 64104 |

Euroopan komissio

Energian ja liikenteen pääosasto

Linja A

DM 28 6/109

B-1049 Bryssel

Faksi (32-2) 29 64104

Huomautukset toimitetaan Tšekin tasavallalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Tšekin pysyvä edustusto ilmoitti yhdistettyjen kuljetusten tukijärjestelmästä 16. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tukijärjestelmä kirjattiin 16. maaliskuuta 2005 numerolla N 132/2005. Komissio pyysi 19. toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja järjestelmästä. Tšekin viranomaiset vastasivat kirjeellä, joka kirjattiin energian liikenteen ja pääosastossa 11. heinäkuuta 2005. Asiasta järjestettiin Tšekin viranomaisten ja komission yksiköiden välinen tekninen kokous 14. kesäkuuta 2005. Lisätietoja pyydettiin jälleen 5. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tšekin viranomaiset vastasivat 5. lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tämän jälkeen pyydettiin edelleen lisätietoja 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tšekin viranomaiset vastasivat 9. tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteestä/tuesta, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa:

Tuensaajia ovat yhdistettyjä kuljetuksia suorittavat yritykset, rautatierahtiyritykset ja terminaalioperaattorit. Kaikki suuret, pienet ja keskisuuret yritykset ovat tukikelpoisia. Tukea voivat saada kaikki EU:n yritykset, joilla on rekisteröity toimipaikka, toimipiste, haaraliike tai tytäryhtiö Tšekin tasavallassa.

Arvioitu budjetti vuosina 2006—2010 on 1 580 miljoonaa Tšekin kruunua (55 702 450 euroa).

Oikeusperustana on Tšekin tasavallan hallituksen päätösluonnos yhdistettyjen kuljetusten kehittämisen ja tukemisen puitteista vuosina 2006—2010.

Järjestelmän tavoitteena on kehittää yhdistettyjä kuljetuksia, jotta rahtikuljetuksia saataisiin siirtymään tieliikenteestä muihin liikennemuotoihin. Järjestelmän on määrä lisätä lähinnä miehittämättömien yhdistettyjen kuljetusten käyttöä parantamalla niiden kilpailukykyä.

Tšekin tasavalta kaavailee seuraavia toimia: Uusien yhdistettyjen kuljetusten terminaalien rakentamisen sekä nykyisten terminaalien laajennusten ja parannusten tukeminen, yhdistetyissä kuljetuksissa tarvittavan kaluston hankintojen tukeminen, investointituet sekä uusien yhdistettyjen kuljetusten reittien alkuvaiheen tukeminen.

Yhdeksi kalustohankintojen tukemisen ja investointitukien muodoksi ilmoitettiin tuki yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien erityisvaunujen hankintaan. Ilmoituksessaan Tšekin tasavallan viranomaiset katsovat, että tällaisia erityisvaunuja ei voida käyttää perinteisessä rautatieliikenteessä, vaan ainoastaan intermodaalisten kuljetusyksiköiden kuljettamiseen. Vaunut ovat erikoisrakenteisia ja muokattuja ainoastaan intermodaalisten kuljetusyksiköiden kuljettamiseen. Tästä syystä niitä on mahdotonta käyttää perinteisissä junavaunuissa kuljetettavien tavaroiden kuljettamiseen. Niissä ei esimerkiksi ole lattiaa, sivuseiniä eikä perälevyjä, vaan niissä käytetään erityisiä kiinnityspaloja (kiertolukituslaitteita). Tukea myönnetään vain näille erityisrakenteisille rautatievaunuille ja hakijan on toimitettavat tarkat tekniset eritelmät vaunuista ja käytettävä niitä ainoastaan tietyllä uudella yhdistettyjen kuljetusten reitillä. Tuen perimmäisenä tavoitteena on varmistaa, että kullakin yhdistettyjen kuljetusten reitillä on riittävästi rautatievaunuja tai että vaunuja on riittävästi myös ”uusia” yhdistettyjen kuljetusten järjestelmiä varten (esim. rekkojen perävaunujen muuntaminen), jollaisia Tšekissä ei vielä ole ollut. Samaa periaatetta sovelletaan myös yhdistettyjen kuljetusten erityisajoneuvoihin maantieliikenteessä, ja tukea laajennetaan myös intermodaalisiin kuljetusyksiköihin, lukuun ottamatta ISO-kontteja.

Tuen intensiteetti on enintään 50 prosenttia infrastruktuurikustannuksista sekä 30 prosenttia yhdistettyjen kuljetusten kaluston hankintakustannuksista ja uusien yhdistettyjen kuljetusten reittien aloitusvaiheen kustannuksista.

TOIMENPITEEN/TUEN ARVIOINTI

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei perustamissopimuksessa toisin määrätä. Ehdotetussa järjestelmässä valitut tuensaajat saisivat valtiolta tukea kustannuksiin, joita aiheutuu tavaroiden kuljettamisesta yhdistettyinä kuljetuksina, kun taas muut alalla aktiivisesti toimivat — kansalliset ja muista jäsenvaltioista peräisin olevat — yritykset eivät tällaista tukea saa. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ilmoitetussa tukijärjestelmässä on kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta. Näin ollen tukijärjestelmää ei periaatteessa voida hyväksyä, ellei sen katsota soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksessa tai johdetussa oikeudessa tarkoitettujen poikkeusten nojalla.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen ja maantieliikenteen ruuhkien vähentämiseen suuntautuvien toimien kehittäminen ovat siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia. Näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta on ilmoitetun tukijärjestelmän tarkasteluun sopiva oikeusperusta.

Komissio epäilee, voidaanko tietyn tyyppisten vaunujen hankinnan tukemista yhdistettyjä kuljetuksia varten pitää perustamissopimuksen mukaisena. Erityistä huomiota on kiinnitettävä liikkuvan kaluston valtiontukien sallimiseen ja varsinkin riskiin, että tuen kohteen luonteesta riippuen tällainen tuki saattaisi vastata toimintatukea, johon komissio on ottanut erityisen kielteisen kannan.

Toisaalta, kun otetaan huomioon yhdistettyjä kuljetuksia tukeva komission politiikka, toimenpide voisi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, varsinkin jos voidaan varmistaa, että kyseisiä vaunuja voidaan käyttää ainoastaan yhdistetyissä kuljetuksissa, kuten Tšekin viranomaiset esittävät. Toistaiseksi komissiolla ei ole riittävästi tietoa, jotta se voisi lopullisesti varmistua siitä, että kyseisenlaisia vaunuja voi käyttää ainoastaan yhdistetyissä kuljetuksissa.

Vaihtoehtoisesti perustamissopimuksen mukaiseksi voitaisiin todeta myös sellainen muihinkin kuin yhdistettyihin kuljetuksiin soveltuvan liikkuvan kaluston hankintatuki, jossa edunsaajat ovat ainoastaan pieniä tai keskisuuria yrityksiä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (1) 4 artiklan 5 kohdassa sallitaan investointituen myöntäminen pk-yrityksille rautatievaunuja varten. Kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan tuen intensiteetti voi pienillä yrityksillä olla 15 prosenttia ja keskisuurilla 7,5 prosenttia. Jotta näitä säännöksiä voitaisiin soveltaa tässä yhteydessä, komission olisi saatava varmuus siitä, että tuki hyödyttäisi ainoastaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja tukea myönnettäisiin näiden enimmäismäärien rajoissa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

„Komise by ráda informovala Českou republiku, že se po prozkoumání informací poskytnutých orgány České republiky ohledně výše uvedené podpory/opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o investiční podporu pro železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě, a nevznést vůči žádné z částí oznámeného opatření námitky.

1.   Postup

| 1. | Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005. |
| --- | --- |

1.

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005.

| 2. | V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. |
| --- | --- |

2.

V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005.

| 3. | Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise. |
| --- | --- |

3.

Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise.

| 4. | Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006. |
| --- | --- |

4.

Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

2.   Popis programu

2.1   Cíl

| 5. | Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

5.

Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Právní základ

| 6. | Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘). |
| --- | --- |

6.

Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘).

2.2   Příjemci podpory

| 7. | Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky.

| 8. | K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice. |
| --- | --- |

8.

K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice.

2.3   Druh a míra podpory

| 9. | Podpora se uskuteční formou nevratných dotací. |
| --- | --- |

9.

Podpora se uskuteční formou nevratných dotací.

Podprogram 1:   Podpora na výstavbu nových, rozšíření a modernizaci stávajících překladišť kombinované dopravy

| 10. | Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům. |
| --- | --- |

10.

Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům.

| 11. | Mezi uznatelné náklady patří:






  — | získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu, |
| --- | --- | --- |

11.

Mezi uznatelné náklady patří:

—

získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu,

| — | opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)], |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)],

| — | pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště, |
| --- | --- |

—

pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště,

| — | mechanismy a technická zařízení pro překládku. |
| --- | --- |

—

mechanismy a technická zařízení pro překládku.

| 12. | Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu. |
| --- | --- |

12.

Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu.

| 13. | Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

13.

Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů.

| 14. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

14.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů.

| 15. | Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

15.

Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

| 16. | Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5). |
| --- | --- |

16.

Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5).

| 17. | V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu. |
| --- | --- |

17.

V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu.

| 18. | Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města. |
| --- | --- |

18.

Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města.

| 19. | Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa. |
| --- | --- |

19.

Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa.

| 20. | Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. |
| --- | --- |

20.

Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí.

Podprogram 2:   Podpora pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu – investiční příspěvky.

Investiční příspěvky slouží k pořízení speciálních zařízení (vybavení), zejména pro inovační technická řešení, která jsou žádoucí pro zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy. Uznatelné investiční náklady jsou uvedeny v příloze 2 návrhu usnesení.

| 21. | Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu: | Uznatelné investiční náklady na pořízení:







  — | speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů, |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu:

Uznatelné investiční náklady na pořízení:

—

speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů,

| — | Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

—

Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů.

| — | Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů. |
| --- | --- |

—

Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

| — | Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace. |
| --- | --- |

—

Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace.

| — | inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy.

| | Uznatelné provozní náklady:







  — | náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy; |
| --- | --- | --- |

Uznatelné provozní náklady:

—

náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy;

| — | pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy; |
| --- | --- |

—

získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy;

| — | informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy.

| 22. | Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

22.

Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu.

Podprogram 3:   Podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy

| 23. | Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb. |
| --- | --- |

23.

Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb.

| 24. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy. |
| --- | --- |

24.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy.

| 25. | Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

25.

Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 26. | K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní. |
| --- | --- |

26.

K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní.

| 27. | Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory. |
| --- | --- |

27.

Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory.

| 28. | Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

28.

Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů.

| 29. | Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo. |
| --- | --- |

29.

Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo.

| 30. | Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku. |
| --- | --- |

30.

Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku.

2.4   Rozpočet a doba trvání

| 31. | Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR). |
| --- | --- |

31.

Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR).

2.5   Postup

| 32. | Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

32.

Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

Žádosti musí splňovat tyto podmínky:

Pro podprogram 1:

| 33. | Důvodová zpráva, členěná na:






  — | popis současného stavu, |
| --- | --- | --- |

33.

Důvodová zpráva, členěná na:

—

popis současného stavu,

| — | zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření,

| — | popis navrhovaných variant, |
| --- | --- |

—

popis navrhovaných variant,

| — | porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách, |
| --- | --- |

—

porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách,

| — | předpokládaný přínos záměru, |
| --- | --- |

—

předpokládaný přínos záměru,

| — | provozní technologii, |
| --- | --- |

—

provozní technologii,

| — | stavebně-technický program, |
| --- | --- |

—

stavebně-technický program,

| — | popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení, |
| --- | --- |

—

popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení,

| — | popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). |
| --- | --- |

—

popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě).

Pro podprogramy 2 a 3:

| 34. | Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní. |
| --- | --- |

34.

Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní.

| 35. | Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby. |
| --- | --- |

35.

Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby.

| 36. | V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu. |
| --- | --- |

36.

V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu.

| 37. | Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru. |
| --- | --- |

37.

Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru.

| 38. | Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy. |
| --- | --- |

38.

Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy.

| 39. | Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví. |
| --- | --- |

39.

Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví.

2.6   Hodnocení záměru

| 40. | V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce. |
| --- | --- |

40.

V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce.

| 41. | Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku. |
| --- | --- |

41.

Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku.

| 42. | Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace. |
| --- | --- |

42.

Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace.

| 43. | Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu. |
| --- | --- |

43.

Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu.

| 44. | Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena. |
| --- | --- |

44.

Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena.

| 45. | Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘. |
| --- | --- |

45.

Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘.

2.7   Kontrolní opatření

| 46. | Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje. |
| --- | --- |

46.

Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje.

| 47. | Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci. |
| --- | --- |

47.

Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci.

| 48. | Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta. |
| --- | --- |

48.

Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta.

| 49. | V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb. |
| --- | --- |

49.

V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb.

| 50. | Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.). |
| --- | --- |

50.

Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.).

| 51. | Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti. |
| --- | --- |

51.

Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti.

2.9   Kumulace

| 52. | Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi. |
| --- | --- |

52.

Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi.

3.   Posouzení režimu podpory

| 53. | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. |
| --- | --- |

53.

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají.

| 54. | Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství. |
| --- | --- |

54.

Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství.

| 55. | V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení. |
| --- | --- |

55.

V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení.

| 56. | Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

56.

Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| 57. | S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech. |
| --- | --- |

57.

S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

3.1   Výjimka pro opatření podpory

| 58. | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

58.

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| 59. | Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. |
| --- | --- |

59.

Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.

| 60. | O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy. |
| --- | --- |

60.

O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy.

| 61. | Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami. |
| --- | --- |

61.

Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami.

| 62. | Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby. |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby.

| 63. | Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost. |
| --- | --- |

63.

Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost.

| 64. | Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

64.

Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 65. | Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

65.

Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 66. | V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

66.

V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Podprogram 1:   infrastruktura

Nezbytnost

| 67. | Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována. |
| --- | --- |

67.

Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována.

| 68. | Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy. |
| --- | --- |

68.

Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy.

| 69. | Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční. |
| --- | --- |

69.

Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční.

| 70. | Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu. |
| --- | --- |

70.

Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu.

| 71. | Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice. |
| --- | --- |

71.

Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice.

Přiměřenost a nediskriminace

| 72. | Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy. |
| --- | --- |

72.

Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy.

| 73. | Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru. |
| --- | --- |

73.

Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru.

| 74. | V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena. |
| --- | --- |

74.

V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena.

| 75. | Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15). |
| --- | --- |

75.

Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15).

| 76. | Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

76.

Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 77. | Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky. |
| --- | --- |

77.

Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky.

| 78. | Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování. |
| --- | --- |

78.

Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování.

| 79. | Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

79.

Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 80. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

80.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Podprogram 2:   vybavení pro kombinovanou/intermodální dopravu

| 81. | a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16). |
| --- | --- |

81.

a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16).

| 82. | Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

82.

Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu.

| 83. | Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

83.

Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 84. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

84.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 85. | Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu. |
| --- | --- |

85.

Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu.

| 86. | Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

86.

Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 87. | Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18). |
| --- | --- |

87.

Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18).

| 88. | Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily. |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily.

| 89. | Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry. |
| --- | --- |

89.

Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry.

| 90. | Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií. |
| --- | --- |

90.

Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií.

| 91. | Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

91.

Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem.

| 92. | b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22). |
| --- | --- |

92.

b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22).

Podprogram 3:   zavádění

| 93. | Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

93.

Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy.

| 94. | Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy. |
| --- | --- |

94.

Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy.

| 95. | Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25). |
| --- | --- |

95.

Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25).

| 96. | Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

96.

Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Nezbytnost podpory zaváděcí fáze

| 97. | Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy. |
| --- | --- |

97.

Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy.

| 98. | V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic. |
| --- | --- |

98.

V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic.

| 99. | Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let. |
| --- | --- |

99.

Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let.

| 100. | Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální. |
| --- | --- |

100.

Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální.

| 101. | Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

101.

Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy.

Přiměřenost

| 102. | Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let. |
| --- | --- |

102.

Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let.

| 103. | Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo. |
| --- | --- |

103.

Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo.

| 104. | Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26). |
| --- | --- |

104.

Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26).

| 105. | Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena. |
| --- | --- |

105.

Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena.

| 106. | Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

106.

Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 107. | V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

107.

V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 108. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

108.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

4.   Pochybnosti Komise, pokud jde o slučitelnost se Smlouvou v případě podpor na speciální železniční vozy pro kombinovanou dopravu

| 109. | Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní. |
| --- | --- |

109.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

| 110. | S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy. |
| --- | --- |

110.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

| 111. | Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů. |
| --- | --- |

111.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů.

5.   Rozhodnutí

| 112. | Komise se proto rozhodla:






  — | vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě; |
| --- | --- | --- |

112.

Komise se proto rozhodla:

—

vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě;

| — | považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky. |
| --- | --- |

—

považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky.

| 113. | S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory. |
| --- | --- |

113.

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

| 114. | Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit. |
| --- | --- |

114.

Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.

| 115. | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“ |
| --- | --- |

115.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“

---

(1)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

1

(2)  Sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 77/2004 Sb.m.s, ve znění pozdějších předpisů, kterým se vyhlašují opravy ‚Přílohy A – Všeobecná ustanovení a ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů‘ a ‚Přílohy B – Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě‘ Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

2

(3)  Vyhláška č. 53/1962 Sb., ministra dopravy a spojů ze dne 1. června 1962 o změně Přílohy 1 (Předpisy o látkách a předmětech vyloučených z přepravy nebo připuštěných k přepravě za zvláštních podmínek – RID) k Mezinárodní úmluvě o přepravě zboží po železnicích (CIM), ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách – Dohoda ADN, sjednaná v Ženevě dne 26. května 2000 (dosud nebyla ratifikována).

4

(5)  Směrnice Rady 71/304/EHS, směrnice Rady 89/665/EHS, směrnice Rady 92/13/EHS, směrnice Rady 92/50/EHS, směrnice Rady 93/36/EHS, směrnice Rady 93/37/EHS, směrnice Rady 93/38/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/4/ES.

5

V současné době se připravuje nový zákon o veřejných zakázkách, který je ve fázi druhého čtení v Poslanecké sněmovně. Do uvedeného zákona budou provedeny tyto směrnice: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES.

(6)  Evropská dohoda o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) v rámci EHK OSN stanoví právní rámec pro rozvoj infrastruktury a služeb mezinárodní kombinované dopravy, zejména infrastruktury a služeb kombinované silniční a železniční dopravy, a pro zlepšení jejich efektivity. Dohoda AGTC vstoupila v platnost dnem 20. října 1993.

6

(7)  Viz zejména věc 730/79 Philip Morris v. Komise [1980] Sb. rozh. s. 2671, bod 11; věc C-53/00 Ferring [2001] Sb. rozh. s. I-9067, bod 21; a věc C-372/97 Itálie v. Komise, [2004] Sb. rozh. s. I-3679, bod 44.

7

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(8)  Viz věc C-409/00 Španělsko v. Komise [2003] Sb. rozh. s. I-1487, bod 75.

8

Španělsko

Komise

(9)  Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38.

9

(10)

10

‚1. Tato směrnice se vztahuje na operace kombinované dopravy, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 881/92 (5).

Pro účely této směrnice se ’kombinovanou dopravou’ rozumí přeprava zboží mezi členskými státy, kdy nákladní automobil, přívěs, návěs s tahačem i bez tahače, výměnná nástavba nebo kontejner o délce 20 a více stop využívá v počátečním a konečném úseku cesty silnici a ve zbývajícím úseku železniční nebo vnitrozemskou vodní dopravu nebo námořní dopravu, pokud tento úsek přesahuje vzdálenost 100 km vzdušnou čarou, a kdy počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je na cestě:

| — | mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo, |
| --- | --- |

—

mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo,

| — | v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘ |
| --- | --- |

—

v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘

(11)  V této oblasti viz zejména věc C-310/99 Itálie v. Komise [2002] Sb. rozh. s. I-2289, bod 84.

11

Itálie

Komise

(12)  Bílá kniha Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout. KOM(2001) 370.

12

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout.

(13)  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví druhý program ‚Marco Polo‘ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (‚Marco Polo II‘), KOM(2004)478 v konečném znění.

13

(14)  Viz Skupina na vysoké úrovni pro financování projektů transevropské dopravní sítě v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, závěrečná zpráva, květen 1997, bod 25 a násl.; viz též rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1998, N 517/98 – Spojené království, poznámka pod čarou č. 12.

14

Spojené království

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 14. září 2000, N 208/2000 – Nizozemsko (SOIT), Úř. věst. C 315, 4.11.2000; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 815/A/99 – Itálie (region Piemont), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 20; rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2002, N 406/02 Směrnice na podporu kombinované dopravy, Úř. věst. C 88, 12.4.2002, s. 16.

15

Nizozemsko (SOIT)

Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998)

Itálie (region Piemont)

(16)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21.

16

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

(17)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999, C 21/98 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 10; rozhodnutí Komise N 566/02 Belgie, odstavec 34, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise N 238/04 – Německo, odstavec 62, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43; rozhodnutí Komise N 833/01 Itálie – samosprávná provincie Trento, odstavec 41; rozhodnutí Komise N 134/01 Itálie - Friuli-Venezia-Giulia, odstavec 67, Úř. věst. C 311, 2003; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 26. října 1999, N 293/99 – Belgie (VIK), Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11.

17

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Belgie

Německo

Itálie – samosprávná provincie Trento

Itálie - Friuli-Venezia-Giulia

Itálie

Polsko

Belgie (VIK)

(18)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

18

(19)  N 121/99 – Rakousko – Směrnice na podporu kombinované dopravy – rozhodnuto 7. července 1999; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 32, dosud nezveřejněno.

19

Polsko

(20)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20; nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 36; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 37; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 58, dosud nezveřejněno.

21

Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Itálie

(22)  Viz následující oddíl 4.

22

(23)  Bílá kniha ‚Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout‘, KOM(2001) 370.

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech C 2/97 ze dne 20. ledna 1997 (Úř. věst. C 93, 22.3.1997) a C 21/98 ze dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 227, 28.8.1999).

24

(25)  Viz Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 72, 10.3.1994); Pokyny Společenství k vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 74, 10.3.1998); Pokyny Společenství pro státní podporu v zemědělském odvětví (Úř. věst. C 28, 1.1.2000).

25

(26)  N 206/2003 – Spojené království – Grant pro vodní nákladní dopravu (WFG) – rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004; N 810/02 – Itálie – Program podpory pro železniční nákladní dopravu – článek 38 zákona č. 166 ze dne 1. srpna 2002 – rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2003; C 65/2000 – Francie – Podpora na zavádění námořních linek na krátkou vzdálenost – rozhodnutí Komise z února 2002; N 238/2004 Německý režim podpory na financování nového provozu kombinované dopravy, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43.

26

(27)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

27

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/47

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2006/C 150/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 16. kesäkuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläiseen yhtymään Bridgepoint Capital Group Ltd. (Bridgepoint) kuuluva brittiläinen yritys Bridgepoint Europe III hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan italialaisessa yrityksessä Limoni Holdings S.p.A ja sen tytäryhtiöissä (Limoni) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 16. kesäkuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläiseen yhtymään Bridgepoint Capital Group Ltd. (Bridgepoint) kuuluva brittiläinen yritys Bridgepoint Europe III hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan italialaisessa yrityksessä Limoni Holdings S.p.A ja sen tytäryhtiöissä (Limoni) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Bridgepoint: yksityinen pääomasijoitusyhtiö, joka sijoittaa useilla eri aloilla toimiviin yrityksiin EU:ssa ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Bridgepoint: yksityinen pääomasijoitusyhtiö, joka sijoittaa useilla eri aloilla toimiviin yrityksiin EU:ssa ja sen ulkopuolella,

| — | Limoni: hajuvesien ja kosmetiikan tukku- ja vähittäismyynti Italiassa, Kroatiassa ja Sloveniassa. |
| --- | --- |

—

Limoni: hajuvesien ja kosmetiikan tukku- ja vähittäismyynti Italiassa, Kroatiassa ja Sloveniassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4253 — Bridegpoint/Limoni seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4253 — Bridegpoint/Limoni seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/48

---

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen komission tiedonanto

Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen Italian sisäisessä säännöllisessä lentoliikenteessä

(2006/C 150/07)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Italian hallitus on yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä Sisilian alueen alaisuudessa järjestetyn julkisia palveluja käsittelevän konferenssin päätösten mukaisesti päättänyt asettaa julkisen palvelun velvoitteen seuraavilla reiteillä harjoitettavalle säännölliselle lentoliikenteelle:

1.   Reitti

| | Trapani — Rooma ja päinvastaiseen suuntaan; |
| --- | --- |

Trapani — Rooma ja päinvastaiseen suuntaan;

| | Trapani — Cagliari ja päinvastaiseen suuntaan; |
| --- | --- |

Trapani — Cagliari ja päinvastaiseen suuntaan;

| | Trapani — Bari ja päinvastaiseen suuntaan; |
| --- | --- |

Trapani — Bari ja päinvastaiseen suuntaan;

| | Trapani — Milano ja päinvastaiseen suuntaan. |
| --- | --- |

Trapani — Milano ja päinvastaiseen suuntaan.

Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 liitteen II mukaisesti Rooman ollessa määräpaikkana sen lentoasemajärjestelmä käsittää Rooma-Fiumicinon ja Rooma-Ciampinon lentoasemat, ja Milanon ollessa määräpaikkana sen lentoasemajärjestelmä käsittää Milano-Linaten, Milano-Malpensan ja Bergamo-Orio al Serion lentoasemat.

| 1.1. | Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18. tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 793/2004, 9 artiklan mukaisesti toimivaltaiset elimet voivat varata tietyt lähtö- ja saapumisajat lentoliikenteen harjoittamista varten tässä asiakirjassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18. tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 793/2004, 9 artiklan mukaisesti toimivaltaiset elimet voivat varata tietyt lähtö- ja saapumisajat lentoliikenteen harjoittamista varten tässä asiakirjassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

| 1.2. | Italian ilmailulaitos ENAC varmistaa, että asianomaisilla lentoliikenteen harjoittajilla on asianmukaiset rakenteet ja että ne täyttävät reitille pääsyä koskevat vähimmäisvaatimukset julkisen palvelun velvoitteen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.2.

Italian ilmailulaitos ENAC varmistaa, että asianomaisilla lentoliikenteen harjoittajilla on asianmukaiset rakenteet ja että ne täyttävät reitille pääsyä koskevat vähimmäisvaatimukset julkisen palvelun velvoitteen tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Julkisen palvelun velvoitteen erittely

2.1   Vähimmäisvuoroväli:

| a. | Trapani — Rooma ja päinvastaiseen suuntaan
  vuorot ovat seuraavat: vähintään 2 päivittäistä edestakaista lentoa koko vuoden ajan; |
| --- | --- |

a.

Trapani — Rooma ja päinvastaiseen suuntaan

vuorot ovat seuraavat: vähintään 2 päivittäistä edestakaista lentoa koko vuoden ajan;

| b. | Trapani — Cagliari ja päinvastaiseen suuntaan
  vuorot ovat seuraavat: vähintään 1 päivittäinen edestakainen lento koko vuoden ajan; |
| --- | --- |

b.

Trapani — Cagliari ja päinvastaiseen suuntaan

vuorot ovat seuraavat: vähintään 1 päivittäinen edestakainen lento koko vuoden ajan;

| c. | Trapani — Bari ja päinvastaiseen suuntaan
  vuorot ovat seuraavat: vähintään 5 viikoittaista edestakaista lentoa koko vuoden ajan; |
| --- | --- |

c.

Trapani — Bari ja päinvastaiseen suuntaan

vuorot ovat seuraavat: vähintään 5 viikoittaista edestakaista lentoa koko vuoden ajan;

| d. | Trapani — Milano ja päinvastaiseen suuntaan
  vuorot ovat seuraavat: vähintään 1 päivittäinen edestakainen lento koko vuoden ajan. |
| --- | --- |

d.

Trapani — Milano ja päinvastaiseen suuntaan

vuorot ovat seuraavat: vähintään 1 päivittäinen edestakainen lento koko vuoden ajan.

Kunkin koneen kokonaiskapasiteetti on saatettava myyntiin julkisen palvelun velvoitetta koskevien sääntöjen mukaisesti.

2.2.   Aikataulut:

reitillä Trapani — Rooma on oltava:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00

reiteillä Trapani — Milano ja Trapani — Cagliari on oltava:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00

reitillä Trapani — Bari on oltava viitenä liikennöitävänä päivänä viikossa:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00

reitillä Rooma — Trapani on oltava:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 06.00—09.00

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00

reiteillä Milano — Trapani ja Cagliari — Trapani on oltava:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00

reitillä Bari — Trapani on oltava viitenä liikennöitävänä päivänä viikossa:

| — | 1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00 |
| --- | --- |

—

1 lento, jonka lähtöaika ajoittuu aikavälille 18.00—21.00

2.3.   Käytettävä kalusto ja tarjottava kapasiteetti:

Edestakaiset lennot reiteillä Trapani — Rooma, Trapani — Bari ja Trapani — Milano on liikennöitävä ilma-aluksella, jossa on vähintään 120 matkustajapaikkaa.

Edestakaiset lennot reitillä Trapani — Cagliari on liikennöitävä kaksimoottorisella potkuriturbiini- tai suihkukoneella, jonka matkustamo on paineistettu ja jossa on vähintään 44 matkustajapaikkaa.

Markkinoiden kysynnän vaatiessa on tarjottava lisäkapasiteettia järjestämällä ylimääräisiä lentoja, joista ei saa aiheutua lisäkorvauksia ja joihin ei saa soveltaa jäljempänä 2.4 kohdassa mainituista hinnoista poikkeavia hintoja.

Lukuun ottamatta lennolle pääsyn mahdollista epäämistä turvallisuussyistä, lentoliikenteen harjoittajan, joka hyväksyy julkisen palvelun velvoitteen, on kaikin keinoin pyrittävä helpottamaan vammaisten ja liikuntarajoitteisten matkustajien kuljettamista.

2.4.   Hinnat:

| a) | Reiteillä sovellettavat yhdensuuntaisten lentojen vähimmäishinnat ovat:






  Trapani — Rooma tai päinvastaiseen suuntaan | 60,00 euroa |
| --- | --- | --- |
| Trapani — Cagliari tai päinvastaiseen suuntaan | 60,00 euroa |
| Trapani — Bari tai päinvastaiseen suuntaan | 50,00 euroa |
| Trapani — Milano tai päinvastaiseen suuntaan | 75,00 euroa |

a)

Reiteillä sovellettavat yhdensuuntaisten lentojen vähimmäishinnat ovat:

Trapani — Rooma tai päinvastaiseen suuntaan

60,00 euroa

Trapani — Cagliari tai päinvastaiseen suuntaan

60,00 euroa

Trapani — Bari tai päinvastaiseen suuntaan

50,00 euroa

Trapani — Milano tai päinvastaiseen suuntaan

75,00 euroa

Ilmoitettuihin hintoihin eivät sisälly alv eivätkä lentokenttäverot ja -maksut. Hintoihin ei saa lisätä minkäänlaisia lisämaksuja tai korotuksia.

On varmistettava ainakin yksi maksuton lippujen jakelu- ja myyntitapa, josta ei aiheudu matkustajalle mitään lisäkustannuksia.

Kaikki 1 kohdassa tarkoitetuilla reiteillä matkustavat ovat oikeutettuja edellä mainittuihin hintoihin.

| b) | Toimivaltaiset elimet tarkistavat enimmäishinnat vuosittain ISTAT/FOI:n kuluttajahintojen yleisindeksin perusteella lasketun edellisen vuoden inflaatiokertoimen mukaan. Tarkistuksesta ilmoitetaan kaikille kyseisillä reiteillä toimiville lentoliikenteen harjoittajille, ja se annetaan tiedoksi komissiolle julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

b)

Toimivaltaiset elimet tarkistavat enimmäishinnat vuosittain ISTAT/FOI:n kuluttajahintojen yleisindeksin perusteella lasketun edellisen vuoden inflaatiokertoimen mukaan. Tarkistuksesta ilmoitetaan kaikille kyseisillä reiteillä toimiville lentoliikenteen harjoittajille, ja se annetaan tiedoksi komissiolle julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| c) | Jos euron ja Yhdysvaltain dollarin keskimääräinen vaihtokurssi ja/tai polttoaineen hinta poikkeaa yli 5 prosenttia puolivuotiskauden keskiarvosta, hintoja on tarkistettava polttoaineen osuuden osalta suhteessa todetun poikkeuksen määrään.
  Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriö tekee mahdolliset hintatarkistukset puolivuosittain Sisilian alueen aluevaltuuston puheenjohtajan suostumuksella teknisen pariteettikomitean selvityksen perusteella. Pariteettikomitea muodostuu yhdestä Italian ilmailuhallituksen (ENAC) ja yhdestä Sisilian alueen nimeämästä edustajasta, ja sen on kuultava kyseisillä reiteillä toimivia lentoliikenteen harjoittajia.
  Mahdolliset tarkistukset tulevat voimaan seuraavana puolivuotiskautena.
  Tarkistuksesta ilmoitetaan kaikille kyseisillä reiteillä toimiville lentoliikenteen harjoittajille, ja se annetaan tiedoksi komissiolle julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

c)

Jos euron ja Yhdysvaltain dollarin keskimääräinen vaihtokurssi ja/tai polttoaineen hinta poikkeaa yli 5 prosenttia puolivuotiskauden keskiarvosta, hintoja on tarkistettava polttoaineen osuuden osalta suhteessa todetun poikkeuksen määrään.

Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriö tekee mahdolliset hintatarkistukset puolivuosittain Sisilian alueen aluevaltuuston puheenjohtajan suostumuksella teknisen pariteettikomitean selvityksen perusteella. Pariteettikomitea muodostuu yhdestä Italian ilmailuhallituksen (ENAC) ja yhdestä Sisilian alueen nimeämästä edustajasta, ja sen on kuultava kyseisillä reiteillä toimivia lentoliikenteen harjoittajia.

Mahdolliset tarkistukset tulevat voimaan seuraavana puolivuotiskautena.

Tarkistuksesta ilmoitetaan kaikille kyseisillä reiteillä toimiville lentoliikenteen harjoittajille, ja se annetaan tiedoksi komissiolle julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.5.   Palvelun jatkuvuus:

Lentojen jatkuvuuden, säännöllisyyden ja täsmällisyyden varmistamiseksi lentoliikenteen harjoittajat, jotka hyväksyvät tämän julkisen palvelun velvoitteen, sitoutuvat

| — | takaamaan palvelun jatkuvuuden vähintään kahdentoista perättäisen kuukauden ajan ja olemaan keskeyttämättä palvelun harjoittamista ilman vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin annettavaa ennakkoilmoitusta; |
| --- | --- |

—

takaamaan palvelun jatkuvuuden vähintään kahdentoista perättäisen kuukauden ajan ja olemaan keskeyttämättä palvelun harjoittamista ilman vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin annettavaa ennakkoilmoitusta;

| — | yhdenmukaistamaan käytäntönsä lentomatkustajien oikeuksia koskevan peruskirjan periaatteiden mukaisesti sekä noudattamaan asiaa koskevaa kansallista, kansainvälistä ja yhteisön lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistamaan käytäntönsä lentomatkustajien oikeuksia koskevan peruskirjan periaatteiden mukaisesti sekä noudattamaan asiaa koskevaa kansallista, kansainvälistä ja yhteisön lainsäädäntöä;

| — | antamaan vakuuden, jolla taataan palvelun asianmukainen suorittaminen ja jatkuminen. Vakuuden määrän on oltava vähintään 800 000 euroa, ja se on myönnettävä ENAC:in hyväksi vaadittaessa maksettavana pankkitakuuna, jonka avulla ENAC voi varmistaa kyseisen palvelun jatkumisen; |
| --- | --- |

—

antamaan vakuuden, jolla taataan palvelun asianmukainen suorittaminen ja jatkuminen. Vakuuden määrän on oltava vähintään 800 000 euroa, ja se on myönnettävä ENAC:in hyväksi vaadittaessa maksettavana pankkitakuuna, jonka avulla ENAC voi varmistaa kyseisen palvelun jatkumisen;

| — | liikennöimään vuosittain vähintään 98 prosenttia toimintaohjelmiin sisältyvistä lennoista, ja peruutettujen lentojen osuus saa olla enintään kaksi prosenttia; |
| --- | --- |

—

liikennöimään vuosittain vähintään 98 prosenttia toimintaohjelmiin sisältyvistä lennoista, ja peruutettujen lentojen osuus saa olla enintään kaksi prosenttia;

| — | maksamaan sääntelyelimelle kustakin tämän kahden prosentin rajan ylittävästä peruutetusta lennosta 3 000 euron sakon. Näin kertyneet varat käytetään Sisilian alueellisen jatkuvuuden turvaamiseksi toteutettavien toimenpiteiden rahoitukseen. |
| --- | --- |

—

maksamaan sääntelyelimelle kustakin tämän kahden prosentin rajan ylittävästä peruutetusta lennosta 3 000 euron sakon. Näin kertyneet varat käytetään Sisilian alueellisen jatkuvuuden turvaamiseksi toteutettavien toimenpiteiden rahoitukseen.

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/51

---

VALTIONTUKI — PUOLA

Valtiontuki C 49/2005 (ex N 233/2005) — Rakenneuudistustuki yritykselle Chemobudowa Kraków S.A.

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 150/08)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 21. joulukuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Puolalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Valtiontukien kirjaamo |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Faksi (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Valtiontukien kirjaamo

SPA 3, 6/5

B-1049 Bruxelles/Brussel

Faksi (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Puolalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Puolan viranomaiset ilmoittivat 29. huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kahdesta Chemobudowa-yrityksen hyväksi rakenneuudistukseen tarkoitetusta toimenpiteestä. Myöhemmin todettiin, että rakenneuudistuskaudella myönnettiin lisätukea. Komissio epäilee, että tämä tuki on valtiontukea. Kaksi tukea myönnettiin unioniin liittymisen jälkeen ilman ilmoitusta, ja niitä voidaan siten pitää sääntöjenvastaisina.

KUVAUS TUENSAAJASTA JA RAKENNEUUDISTUKSESTA

ChK on Capital Groupin emoyritys. Konsernissa on kaksi yritystä: Chemobudowa Kraków ja Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. Tämä vuonna 1949 perustettu suuryritys työllisti 919 työntekijää vuonna 2004. Heistä 343 työskenteli yrityksen ulkomaisissa toimipisteissä (Tšekissä ja Saksassa).

Kaksi ilmoitettua toimenpidettä koostuvat 10 miljoonan Puolan zlotyn (2,57 miljoonaa euroa) lainasta, 693 000 zlotyn (noin 178 000 euroa) julkisten velkojen takaisinmaksuajan pidentämisestä ja näiden maksujen jakamisesta osiin. Lainan vakuutena on kiinteistöomaisuuteen kohdistuva kiinnitys. Kiinteistöomaisuuden arvoksi on arvioitu 17,35 miljoonaa zlotya (noin 4,46 miljoonaa euroa).

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle myös 18 valtiontukitoimenpiteestä, jotka myönnettiin ChK:n hyväksi joulukuun 2001 ja toukokuun 2004 välisenä aikana. Puolan mukaan osa tästä tuesta on vähämerkityksistä tukea ja muu osa täyttää yksityistä velkojaa koskevan periaatteen. Kaksi tukea myönnettiin unioniin liittymisen jälkeen ilman ilmoitusta.

Ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukainen rakenneuudistus ajoittuu vuosille 2003–2005. Puolan viranomaisten mukaan yrityksen vaikeudet alkoivat kuitenkin jo vuonna 2002, jolloin ChK:n nettotappio oli 6,5 miljoonaa zlotya (1,625 miljoonaa euroa). Puolan viranomaiset vahvistivat, että osa organisaatiouudistuksesta aloitettiin jo vuoden 2002 viimeisellä vuosineljänneksellä. Rakenneuudistuskausi alkoi siten todellisuudessa jo vuonna 2002.

Taloudellisen rakenneuudistuksen lisäksi rakenneuudistussuunnitelma sisältää muun muassa seuraavat osat: omaisuuden uudelleenjärjestely, joka koostuu omaisuuserien myynnistä, organisaatiouudistus, jossa palvelujentarjonta hajautetaan ja keskitytään rakennusmarkkinoihin luopumalla samalla kaikista toissijaisista toiminnoista ja työllisyyden uudelleenjärjestely, johon liittyy suunnitelma käyttää entistä enemmän määräaikaisia sopimustyöntekijöitä, koska suuri osa ChK:n tarjoamasta työstä on kausiluonteista.

ARVIOINTI

Komission on selvitettävä, ovatko edellä mainitut 18 toimenpidettä valtiontukea. Jotta se voisi arvioida liittymisen jälkeen myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja erityisesti sitä, onko tuki rajoitettu vähimmäismäärään, sen on otettava huomioon kaikki nykyisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyt tuet. Lisäksi koska 18 tuesta kaksi myönnettiin liittymisen jälkeen, ne otetaan huomioon tuen soveltuvuutta arvioitaessa. Komissio on tarkastellut tätä tukea valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella.

Komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, sillä se epäilee, etteivät kaikki edellytykset rakenneuudistustuen hyväksymiseksi täyty. Erityisesti komissio epäilee, että:

| — | rakenneuudistussuunnitelmilla ei onnistuta palauttamaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, koska rakenneuudistuksessa keskitytään pääasiassa taloudelliseen rakenneuudistukseen, |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelmilla ei onnistuta palauttamaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, koska rakenneuudistuksessa keskitytään pääasiassa taloudelliseen rakenneuudistukseen,

| — | tuensaaja ei ole itse osallistunut riittävällä osuudella rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, sillä komissiolta puuttuvat riittävät tiedot rahoituksen lähteestä, |
| --- | --- |

—

tuensaaja ei ole itse osallistunut riittävällä osuudella rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, sillä komissiolta puuttuvat riittävät tiedot rahoituksen lähteestä,

| — | tuensaajayritykselle ei voida myöntää rakenneuudistustukea, sillä sen liikevoitto vuonna 2004 oli 5,4 miljoonaa zlotya (1,388 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

tuensaajayritykselle ei voida myöntää rakenneuudistustukea, sillä sen liikevoitto vuonna 2004 oli 5,4 miljoonaa zlotya (1,388 miljoonaa euroa).

Puolalta on pyydetty lisätietoja näiden epäilysten poistamiseksi.

KIRJEEN TEKSTI

”Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| 1) | Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r. |
| --- | --- |

1)

Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r.

II.   OPIS

1.   Odnośne przedsiębiorstwo

| 2) | ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech). |
| --- | --- |

2)

ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech).

| 3) | ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:






  1. | ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji; |
| --- | --- | --- |

3)

ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:

1.

ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji;

| 2. | Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK. |
| --- | --- |

2.

Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK.

| 4) | W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany. |
| --- | --- |

4)

W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany.

| 5) | Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży. |
| --- | --- |

5)

Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży.

2.   Trudności beneficjenta

| 6) | Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)). |
| --- | --- |

6)

Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)).

| 7) | W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności. |
| --- | --- |

7)

W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności.

| 8) | W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR). |
| --- | --- |

8)

W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR).

| 9) | Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:






  — | kryzys na rynku budowlanym: |
| --- | --- | --- |

9)

Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:

—

kryzys na rynku budowlanym:

| — | restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka; |
| --- | --- |

—

restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka;

| — | brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«. |
| --- | --- |

—

brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«.

3.   Restrukturyzacja

Plan oraz okres restrukturyzacji

| 10) | Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005. |
| --- | --- |

10)

Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005.

| 11) | Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych. |
| --- | --- |

11)

Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych.

| 12) | Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %. |
| --- | --- |

12)

Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %.

| 13) | Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

13)

Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej.

| 14) | Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów. |
| --- | --- |

14)

Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów.

| 15) | Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności. |
| --- | --- |

15)

Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności.

Koszty restrukturyzacji

| 16) | Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.
  Tabela 1. Koszty restrukturyzacji | Specyfikacja | Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN) | w % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Restrukturyzacja finansowa | 34 349,0 | 77,0 |
| 2. | Restrukturyzacja zatrudnienia | 3 870,9 | 8,3 |
| — | Szkolenia |

16)

Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.

Tabela 1. Koszty restrukturyzacji

Specyfikacja

Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN)

w %

1.

Restrukturyzacja finansowa

34 349,0

77,0

2.

Restrukturyzacja zatrudnienia

3 870,9

8,3

—

Szkolenia

228,7

| — | Wypłata odpraw |
| --- | --- |

—

Wypłata odpraw

3 522,9

| — | Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r. |
| --- | --- |

—

Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r.

119,3

3.

Restrukturyzacja majątku

2 725,0

6,0

4.

Restrukturyzacja produktów

2 463,4

5,6

5.

Restrukturyzacja organizacyjna

1 355,0

3,0

| — | Koszty controllingu |
| --- | --- |

—

Koszty controllingu

1 355,0

6.

Łącznie

44 763,3

100,0

| 17) | Restrukturyzacja finansowa obejmuje:






  — | zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

17)

Restrukturyzacja finansowa obejmuje:

—

zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR);

| — | zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR); |
| --- | --- |

—

zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR);

| — | krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR). |
| --- | --- |

—

krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR).

| 18) | Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR). |
| --- | --- |

18)

Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR).

| 19) | Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR). |
| --- | --- |

19)

Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR).

| 20) | Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań. |
| --- | --- |

20)

Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań.

| 21) | Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa. |
| --- | --- |

21)

Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa.

Finansowanie restrukturyzacji

| 22) | Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.
  Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji







  Nr | Specyfikacja | Kwota (w tys. PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wkład własny | 25 632,8 |
| 1.1 | — | Sprzedaż majątku |

22)

Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.

Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji

Nr

Specyfikacja

Kwota (w tys. PLN)

1.

Wkład własny

25 632,8

1.1

—

Sprzedaż majątku

22 906,9

| — | Sprzedaż zrealizowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż zrealizowana

13 941,7

| — | Sprzedaż planowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż planowana

8 965,2

1.2

| — | Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego |
| --- | --- |

—

Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego

2 725,9

2.

Pomoc państwa

19 130,5

2.1

| — | Wartość zgłoszonej pomocy państwa |
| --- | --- |

—

Wartość zgłoszonej pomocy państwa

10 693,3

2.2

| — | Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji |
| --- | --- |

—

Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji

8 437,2

3.

Łącznie

44 763,3

Środki przyznane przez władze publiczne

| 23) | Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR). |
| --- | --- |

23)

Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR).

| 24) | Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r. |
| --- | --- |

24)

Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r.

| 25) | Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:






  A. | 6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis. |
| --- | --- | --- |

25)

Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:

A.

6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis.

| B. | 5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

B.

5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| C. | 7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

C.

7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| 26) | Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

26)

Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej.

| 27) | Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR). |
| --- | --- |

27)

Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR).

Wkład własny beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji

| 28) | Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji. |
| --- | --- |

28)

Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji.

III.   OCENA

1.   Zakres kompetencji Komisji

| 29) | Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

29)

Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia.

| 30) | Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu. |
| --- | --- |

30)

Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu.

| 31) | Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania. |
| --- | --- |

31)

Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania.

| 32) | Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa. |
| --- | --- |

32)

Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa.

| 33) | Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27. |
| --- | --- |

33)

Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27.

| 34) | Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji






  — | przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które |
| --- | --- | --- |

34)

Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji

—

przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które

| — | stanowiły pomoc państwa. |
| --- | --- |

—

stanowiły pomoc państwa.

| 35) | Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację. |
| --- | --- |

35)

Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację.

| 36) | Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa. |
| --- | --- |

36)

Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa.

| 37) | Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy. |
| --- | --- |

37)

Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy.

| 38) | Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy. |
| --- | --- |

38)

Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy.

| 39) | Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej. |
| --- | --- |

39)

Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| 40) | Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

40)

Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 41) | Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

41)

Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych.

| 42) | ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

42)

ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 43) | W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

43)

W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.   Wyłączenia na mocy art. 87 ust. 2 oraz art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| 44) | Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. |
| --- | --- |

44)

Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.

3.1.   Wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację

| 45) | Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r. |
| --- | --- |

45)

Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r.

| 46) | Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku. |
| --- | --- |

46)

Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku.

| 47) | Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7). |
| --- | --- |

47)

Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7).

| 48) | Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r. |
| --- | --- |

48)

Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r.

3.2.   Uprawnienie firmy do otrzymania z pomocy

| 49) | Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów. |
| --- | --- |

49)

Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów.

| 50) | Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...]. |
| --- | --- |

50)

Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...].

| 51) | Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić. |
| --- | --- |

51)

Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić.

| 52) | Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji. |
| --- | --- |

52)

Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji.

| 53) | Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy. |
| --- | --- |

53)

Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy.

3.3.   Odzyskanie rentowności

| 54) | Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

54)

Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej.

| 55) | Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji. |
| --- | --- |

55)

Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji.

| 56) | Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji. |
| --- | --- |

56)

Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji.

| 57) | Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu. |
| --- | --- |

57)

Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu.

| 58) | Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu. |
| --- | --- |

58)

Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu.

| 59) | Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania. |
| --- | --- |

59)

Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania.

| 60) | Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych. |
| --- | --- |

60)

Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych.

| 61) | Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa. |
| --- | --- |

61)

Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa.

3.4.   Pomoc ograniczona do minimum

| 62) | Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją. |
| --- | --- |

62)

Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją.

| 63) | Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

63)

Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.

| 64) | Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum. |
| --- | --- |

64)

Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum.

| 65) | Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku. |
| --- | --- |

65)

Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku.

| 66) | Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych. |
| --- | --- |

66)

Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych.

| 67) | Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa. |
| --- | --- |

67)

Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa.

| 68) | Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni. |
| --- | --- |

68)

Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni.

IV.   DECYZJA

| 69) | W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku. |
| --- | --- |

69)

W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.

| 70) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. |
| --- | --- |

70)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.

| 71) | Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

71)

Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| 72) | Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy. |
| --- | --- |

72)

Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy.

| 73) | Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.” |
| --- | --- |

73)

Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.”

---

(1)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w polskich złotych (PLN) przeliczono na euro (EUR) według kursu z 10 października 2005 r. (1 EUR = 3,8933 PLN).

1

(2)  Zgodnie z art. 56 ust. 2) ustawy 15 % rocznych przychodów z prywatyzacji wraz z naliczonymi odsetkami przekazywane jest na Fundusz Restrukturyzacji Przedsiębiorców. Majątek funduszu wykorzystuje się na ratowanie oraz restrukturyzację firm w trudnej sytuacji. Zgodnie z art. 56 ust. 5) ustawy, minister właściwy do spraw skarbu podwyższa kapitał ARP S.A. o kwotę stanowiącą 1/3 przychodów Funduszu Restrukturyzacji Przedsiębiorców z przeznaczeniem tych środków na udzielanie pomocy na ratowanie i restrukturyzację dużych przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji, w tym także przeznaczonych do prywatyzacji.

2

(3)  Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, punkt 74.

3

Fleuren Compost przeciwko Komisji

(4)  Ich wartość wynosi 74 161 PLN (19 064 EUR).

4

(5)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 8.

5

(6)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

7

---

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/59

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4236 — Wendel - Carlyle/Stahl)

(2006/C 150/09)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 19. kesäkuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4236. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4236. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

III Tiedotteita

Euroopan parlamentti

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/60

---

EHDOTUSPYYNTÖ (N:o VIII-2007/01)

Budjettikohta 4020 ”Avustukset Euroopan tason poliittisten puolueiden hyväksi”

(2006/C 150/10)

1.   TAVOITTEET

1.1   Asiayhteys

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklan mukaan Euroopan tason poliittiset puolueet ovat tärkeä yhdentymistä edistävä tekijä unionissa, ja ne myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 (1), annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, määritetään Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevat säännöt. Asetuksessa säädetään erityisesti Euroopan parlamentin toiminta-avustuksen muodossa myöntämästä vuosittaisesta rahoituksesta poliittisille puolueille, jotka esittävät sitä koskevan hakemuksen ja täyttävät asetuksessa vahvistetut edellytykset.

1.2   Ehdotuspyynnön kohde

Euroopan parlamentin puhemiehistön asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta 29. maaliskuuta 2004 antamien sääntöjen (2) 2 artiklan mukaisesti ”Euroopan parlamentti julkaisee joka vuoden ensimmäisellä puoliskolla ehdotuspyynnön Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen tarkoitettujen avustusten myöntämiseksi”. Tämä ehdotuspyyntö koskee avustushakemuksia, jotka liittyvät varainhoitovuoteen 2007 ja kattavat toimintajakson 1.1.2007—31.12.2007.

2.   PERUSTEET JA HAKEMUKSEEN LIITETTÄVÄT ASIAKIRJAT

2.1   Hakemusten ottaminen käsiteltäväksi

Käsiteltäväksi otetaan ainoastaan ehdotukset, jotka on laadittu edellä mainittujen Euroopan parlamentin puhemiehistön 29. maaliskuuta 2004 antamien sääntöjen liitteessä 1 olevan avustushakemuslomakkeen mukaisesti ja jotka on osoitettu Euroopan parlamentin puhemiehelle jäljempänä esitettyjä määräaikoja ja hakemusten toimittamista koskevia sääntöjä noudattaen.

2.2   Kelpoisuusperusteet

Voidakseen saada avustusta Euroopan tason poliittisen puolueen on täytettävä Euroopan tason poliittisista puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 artiklassa säädetyt ehdot:

| a) | se on oikeushenkilö siinä jäsenvaltiossa, jossa sen kotipaikka sijaitsee |
| --- | --- |

a)

se on oikeushenkilö siinä jäsenvaltiossa, jossa sen kotipaikka sijaitsee

| b) | se on edustettuna Euroopan parlamentissa tai kansallisissa parlamenteissa tai alueparlamenteissa tai alueneuvostoissa vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioista
  tai
  se on saanut edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa vähintään kolme prosenttia kussakin valtiossa annetuista äänistä vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioista |
| --- | --- |

b)

se on edustettuna Euroopan parlamentissa tai kansallisissa parlamenteissa tai alueparlamenteissa tai alueneuvostoissa vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioista

tai

se on saanut edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa vähintään kolme prosenttia kussakin valtiossa annetuista äänistä vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioista

| c) | se kunnioittaa puolueohjelmassaan ja toiminnassaan Euroopan unionin perusperiaatteita eli vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatetta |
| --- | --- |

c)

se kunnioittaa puolueohjelmassaan ja toiminnassaan Euroopan unionin perusperiaatteita eli vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatetta

| d) | se on osallistunut Euroopan parlamentin vaaleihin tai ilmaissut aikomuksensa tehdä näin. |
| --- | --- |

d)

se on osallistunut Euroopan parlamentin vaaleihin tai ilmaissut aikomuksensa tehdä näin.

Hakijan on lisäksi todistettava, että mikään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (3) 93 artiklassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä.

2.3   Valintaperusteet

Hakijoiden on osoitettava, että niillä on tarvittavat oikeudelliset ja taloudelliset edellytykset toteuttaa rahoitushakemuksen kohteena oleva toimintaohjelma sekä tarvittavat tekniset ja hallinnolliset valmiudet saattaa avustettava toimintaohjelma asianmukaisesti päätökseen.

2.4   Sopimuksentekoperusteet

Varainhoitovuonna 2007 käytettävissä olevat määrärahat jaetaan asetuksen (EY) N:o 2004/2003 10 artiklan mukaisesti niiden Euroopan tason poliittisten puolueiden kesken, jotka ovat saaneet myönteisen päätöksen rahoitusta koskevaan hakemukseensa käsiteltäväksiottamis-, kelpoisuus- ja valintaperusteiden osalta, seuraavasti:

| — | 15 prosenttia määrärahoista jaetaan tasaosuuksina |
| --- | --- |

—

15 prosenttia määrärahoista jaetaan tasaosuuksina

| — | 85 prosenttia määrärahoista jaetaan edustajien määrän mukaisessa suhteessa niiden puolueiden kesken, joilla on edustajia Euroopan parlamentissa. |
| --- | --- |

—

85 prosenttia määrärahoista jaetaan edustajien määrän mukaisessa suhteessa niiden puolueiden kesken, joilla on edustajia Euroopan parlamentissa.

2.5   Toimitettavat asiakirjat

Edellä mainittujen perusteiden arviointia varten hakijoiden on ehdottomasti toimitettava seuraavat asiakirjat:

| a) | Alkuperäinen saatekirje |
| --- | --- |

a)

Alkuperäinen saatekirje

| b) | Euroopan parlamentin puhemiehistön 29. maaliskuuta 2004 antamien sääntöjen liitteessä 1 oleva hakemuslomake asianmukaisesti täytettynä ja allekirjoitettuna (mukaan lukien kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus) |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin puhemiehistön 29. maaliskuuta 2004 antamien sääntöjen liitteessä 1 oleva hakemuslomake asianmukaisesti täytettynä ja allekirjoitettuna (mukaan lukien kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus)

| c) | Jäljennös poliittisen puolueen säännöistä |
| --- | --- |

c)

Jäljennös poliittisen puolueen säännöistä

| d) | Virallinen rekisteröintitodistus |
| --- | --- |

d)

Virallinen rekisteröintitodistus

| e) | Tuore näyttö poliittisen puolueen olemassaolosta |
| --- | --- |

e)

Tuore näyttö poliittisen puolueen olemassaolosta

| f) | Luettelo puoluejohdon/puoluehallituksen jäsenistä (suku- ja etunimet sekä ammatti, arvonimi tai tehtävänimike hakijaorganisaatiossa) |
| --- | --- |

f)

Luettelo puoluejohdon/puoluehallituksen jäsenistä (suku- ja etunimet sekä ammatti, arvonimi tai tehtävänimike hakijaorganisaatiossa)

| g) | Asiakirjat, joista käy ilmi, että hakija täyttää Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 artiklan b, c ja d alakohdassa sekä 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa (4) tarkoitetut ehdot |
| --- | --- |

g)

Asiakirjat, joista käy ilmi, että hakija täyttää Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 3 artiklan b, c ja d alakohdassa sekä 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa (4) tarkoitetut ehdot

| h) | Puolueohjelma |
| --- | --- |

h)

Puolueohjelma

| i) | Ulkopuolisen tilintarkastuselimen varmentama tilinpäätös vuodelta 2005 (5) |
| --- | --- |

i)

Ulkopuolisen tilintarkastuselimen varmentama tilinpäätös vuodelta 2005 (5)

| j) | Kelpoisuuskauden (1.1.2007—31.12.2007) alustava toimintatalousarvio, jossa on ilmoitettu menot, joihin voidaan myöntää rahoitusta yhteisön talousarviosta. |
| --- | --- |

j)

Kelpoisuuskauden (1.1.2007—31.12.2007) alustava toimintatalousarvio, jossa on ilmoitettu menot, joihin voidaan myöntää rahoitusta yhteisön talousarviosta.

3.   YHTEISÖN RAHOITUSTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

Varainhoitovuoden 2007 talousarvio on yhteensä arviolta 10 436 000 euroa edellyttäen, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

Parlamentin myöntämän rahoitustuen kokonaismäärä saa olla enintään 75 prosenttia Euroopan tason poliittisen puolueen toimintatalousarviossa olevista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä koskeva näyttövelvollisuus kuuluu asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle.

Yhteisön rahoitus maksetaan toiminta-avustuksena, sellaisena kuin siitä on säädetty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) (6) ja sen soveltamissäännöistä 23. joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (7). Avustuksen maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja sen käyttöön liittyvät velvollisuudet määritetään avustussopimuksissa, joiden malli on Euroopan parlamentin puhemiehistön 29. maaliskuuta 2004 antamien sääntöjen liitteessä 2.

4.   MENETTELY

4.1   Ehdotusten määräaika ja toimittaminen

Hakemukset on jätettävä viimeistään 15.11.2006. Tämän päivämäärän jälkeen vastaanotettuja hakemuksia ei hyväksytä.

Ehdotukset on

| — | laadittava rahoitushakemuslomakkeelle; |
| --- | --- |

—

laadittava rahoitushakemuslomakkeelle;

| — | varustettava ehdottomasti hakijan tai sen asianmukaisesti valtuuttaman henkilön allekirjoituksella; |
| --- | --- |

—

varustettava ehdottomasti hakijan tai sen asianmukaisesti valtuuttaman henkilön allekirjoituksella;

| — | lähetettävä kahdessa sisäkkäisessä kirjekuoressa. Molemmat kirjekuoret on suljettava. Sisempään kirjekuoreen on kirjoitettava ehdotuspyynnössä mainitun vastaanottavan yksikön tietojen lisäksi seuraava maininta:

  Jos käytetään itseliimautuvia kirjekuoria, ne on suljettava teipillä, johon tulee lähettäjän allekirjoitus. Lähettäjän allekirjoituksena pidetään sekä tämän nimikirjoitusta että hakijana olevan tahon leimaa. |
| --- | --- |

—

lähetettävä kahdessa sisäkkäisessä kirjekuoressa. Molemmat kirjekuoret on suljettava. Sisempään kirjekuoreen on kirjoitettava ehdotuspyynnössä mainitun vastaanottavan yksikön tietojen lisäksi seuraava maininta:

Jos käytetään itseliimautuvia kirjekuoria, ne on suljettava teipillä, johon tulee lähettäjän allekirjoitus. Lähettäjän allekirjoituksena pidetään sekä tämän nimikirjoitusta että hakijana olevan tahon leimaa.

| — | toimitettava viimeistään ehdotuspyynnössä vahvistettuna määräpäivänä joko kirjattuna postilähetyksenä, jolloin postileima on osoituksena lähetyspäivästä, tai lähetin välityksellä ehdotuspyynnössä mainitun Euroopan parlamentin toimipaikan postiyksikön antamaa päivättyä kuittia vastaan. Lähetin on toimitettava lähetys perille määräpäivänä viimeistään klo 12.00. |
| --- | --- |

—

toimitettava viimeistään ehdotuspyynnössä vahvistettuna määräpäivänä joko kirjattuna postilähetyksenä, jolloin postileima on osoituksena lähetyspäivästä, tai lähetin välityksellä ehdotuspyynnössä mainitun Euroopan parlamentin toimipaikan postiyksikön antamaa päivättyä kuittia vastaan. Lähetin on toimitettava lähetys perille määräpäivänä viimeistään klo 12.00.

Kuriiripostissa lähetetty ehdotus katsotaan lähetin välityksellä toimitetuksi. Hakijan on varmistettava, että sen ehdotus on toimitettu Euroopan parlamentin postiyksikköön jäljempänä mainittuun osoitteeseen määräpäivänä viimeistään klo 12.00 ja että toimituksesta on annettu kuitti.

Ulompaan kirjekuoreen on kirjoitettava seuraava osoite:

| PARLEMENT EUROPÉEN |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L–2929 Luxembourg |

PARLEMENT EUROPÉEN

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L–2929 Luxembourg

Tähän kirjekuoreen on kirjoitettava myös lähettäjän osoite.

Sisempään kirjekuoreen on kirjoitettava seuraava osoite:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| aux bons soins de Vanhaeren, Directeur général des finances |
| SCH 05B031 |
| L–2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

aux bons soins de Vanhaeren, Directeur général des finances

SCH 05B031

L–2929 Luxembourg

4.2   Toimintaohjelman toteuttamisaikataulu

Euroopan tason poliittisten puolueiden vuoden 2007 toimintatalousarvioon sisältyvien menojen yhteisrahoituksen kelpoisuuskausi alkaa1.1.2007 ja päättyy 31.12.2007.

4.3   Sopimuksentekomenettely ja -aikataulu

Euroopan tason poliittisten puolueiden avustushakemusten vastaanottamiseen Euroopan parlamentissa ja avustusten myöntämiseen sovelletaan seuraavia menettelyjä ja aikataulua:

| a) | Vastaanotto ja kirjaaminen parlamentissa (viimeistään 15.11.2006). |
| --- | --- |

a)

Vastaanotto ja kirjaaminen parlamentissa (viimeistään 15.11.2006).

| b) | Käsittely ja valinta parlamentin yksiköissä. Vain hyväksyttävät hakemukset käsitellään ehdotuspyynnössä mainittujen valinta- ja arviointiperusteiden mukaan. |
| --- | --- |

b)

Käsittely ja valinta parlamentin yksiköissä. Vain hyväksyttävät hakemukset käsitellään ehdotuspyynnössä mainittujen valinta- ja arviointiperusteiden mukaan.

| c) | Parlamentin puhemiehistön lopullinen päätös (arviolta 15.2.2007 mennessä) ja tulosten ilmoittaminen hakijoille. |
| --- | --- |

c)

Parlamentin puhemiehistön lopullinen päätös (arviolta 15.2.2007 mennessä) ja tulosten ilmoittaminen hakijoille.

| d) | Avustussopimuksen allekirjoittaminen (arviolta 15.3.2007 mennessä). |
| --- | --- |

d)

Avustussopimuksen allekirjoittaminen (arviolta 15.3.2007 mennessä).

| e) | Ennakkorahoituksen (80 prosenttia) maksaminen (15 päivää sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen). |
| --- | --- |

e)

Ennakkorahoituksen (80 prosenttia) maksaminen (15 päivää sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen).

4.4   Lisätiedot

Seuraavat tekstit ovat saatavilla Euroopan parlamentin Internet-sivuilla:

http://www.europarl.ep.ec/tenders/default.htm:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2004/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2004/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä

| b) | Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös 29. maaliskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös 29. maaliskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta

| c) | rahoitushakemuslomake |
| --- | --- |

c)

rahoitushakemuslomake

| d) | sopimusmalli. |
| --- | --- |

d)

sopimusmalli.

Tätä ehdotuspyyntöä koskevat kysymykset avustusten myöntämisestä on lähetettävä sähköpostitse julkaisuviitteen kera seuraavaan osoitteeseen: Helmut.Betz@europarl.europa.eu.

---

(1)  EYVL L 297, 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUVL C 155, 12.06.2004, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna 1. helmikuuta 2006 tehdyllä puhemiehistön päätöksellä (EUVL C 150, 28.6.2006, s. 9).

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002.

(4)  Mukaan lukien luettelot 3 artiklan b alakohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista edustajista.

(5)  Paitsi jos Euroopan tason poliittinen puolue on perustettu kuluvan vuoden aikana.

(6)  EYVL L 248, 16.9.2002, s.1.

(7)  EYVL L 357, 31.12.2002, s.1.

---

Oikaisuja

| 28.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 150/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 150/63

---

Oikaistaan ehdotuspyyntö — Koulutuksen ja kulttuurin PO 33/06 — Avustusten myöntäminen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmiä (ECVET) koskevien kehityshankkeiden edistämiseen ja koordinointiin

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 144, 20. kesäkuuta 2006
  )

(2006/C 150/11)

Sivu 19, kohta ”4. Määräaika”:

korvataan:

”Hakemukset on lähetettävä komissiolle viimeistään 16. elokuuta 2006.”

seuraavasti:

”Hakemukset on lähetettävä komissiolle viimeistään 31. elokuuta 2006.”

---