# Euroopan unionin C 69/21.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 69 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta21. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 69

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta21. maaliskuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 18.—19. tammikuuta 2006 pidetty 423. täysistunto |
| 2006/C 069/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaaKOM(2005) 122 lopullinen — 2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0040 COD | 1 |
| 2006/C 069/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävä kehitys maa- ja metsätaloudessa ja kalastuksessa sekä ilmastonmuutoksen haasteet | 5 |
| 2006/C 069/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alkoholiin ja alkoholijuomiin sovellettavien valmisteverojen määristä (esitetty alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 92/84/ETY 8 artiklan mukaisesti)KOM(2004) 223 lopullinen | 10 |
| 2006/C 069/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisestaKOM(2005) 438 lopullinen — 2005/0182 COD | 16 |
| 2006/C 069/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksestaKOM(2005) 399 lopullinen — 2005/0166 COD | 22 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

18.—19. tammikuuta 2006 pidetty 423. täysistunto

2006/C 069/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaaKOM(2005) 122 lopullinen — 2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0040 COD

KOM(2005) 122 lopullinen — 2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0040 COD

1

2006/C 069/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävä kehitys maa- ja metsätaloudessa ja kalastuksessa sekä ilmastonmuutoksen haasteet

5

2006/C 069/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alkoholiin ja alkoholijuomiin sovellettavien valmisteverojen määristä (esitetty alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 92/84/ETY 8 artiklan mukaisesti)KOM(2004) 223 lopullinen

KOM(2004) 223 lopullinen

10

2006/C 069/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisestaKOM(2005) 438 lopullinen — 2005/0182 COD

KOM(2005) 438 lopullinen — 2005/0182 COD

16

2006/C 069/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksestaKOM(2005) 399 lopullinen — 2005/0166 COD

KOM(2005) 399 lopullinen — 2005/0166 COD

22

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

18.—19. tammikuuta 2006 pidetty 423. täysistunto

| 21.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 69/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

”Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

KOM(2005) 122 lopullinen — 2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0040 COD

(2006/C 69/01)

Neuvosto päätti 19. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. joulukuuta 2005. Esittelijä oli Brenda King.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa (tammikuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Taustaa

| 1.1 | Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet viisivuotisen toimintasuunnitelman, jonka avulla toteutetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta vahvistava Haagin ohjelma. |
| --- | --- |

1.1

Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet viisivuotisen toimintasuunnitelman, jonka avulla toteutetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta vahvistava Haagin ohjelma.

| 1.2 | ETSK laatii parhaillaan lausuntoa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (1). Lausunnossa todetaan, että ”Haagin ohjelmalla tartutaan vuorostaan vaikeaan tehtävään lujittaa ja edistää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomista”. Lausunnossa painotetaan, että ”kolme ulottuvuutta [vapaus, turvallisuus ja oikeus] on ehdottomasti tasapainotettava keskenään sopivalla tavoin siten, ettei kajota unionille yhteisiin perustavanlaatuisiin arvoihin (ihmisoikeuksiin eikä kansalaisvapauksiin) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaatteeseen)”. Komitea katsoo lausunnossaan, että kyseistä tasapainoa ei ole saavutettu, sillä lainsäädännössä keskitytään suhteettomasti turvallisuuteen. |
| --- | --- |

1.2

ETSK laatii parhaillaan lausuntoa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (1). Lausunnossa todetaan, että ”Haagin ohjelmalla tartutaan vuorostaan vaikeaan tehtävään lujittaa ja edistää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomista”. Lausunnossa painotetaan, että ”kolme ulottuvuutta [vapaus, turvallisuus ja oikeus] on ehdottomasti tasapainotettava keskenään sopivalla tavoin siten, ettei kajota unionille yhteisiin perustavanlaatuisiin arvoihin (ihmisoikeuksiin eikä kansalaisvapauksiin) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaatteeseen)”. Komitea katsoo lausunnossaan, että kyseistä tasapainoa ei ole saavutettu, sillä lainsäädännössä keskitytään suhteettomasti turvallisuuteen.

| 1.3 | Haagin ohjelmaa tukevaan rahoituskehykseen vuosiksi 2007–2013 sisältyvät seuraavat toimet: |
| --- | --- |

1.3

Haagin ohjelmaa tukevaan rahoituskehykseen vuosiksi 2007–2013 sisältyvät seuraavat toimet:

| 1.3.1 | Yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta (2) |
| --- | --- |

1.3.1

Yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta (2)

| 1.3.2 | Turvallisuus ja vapauksien suojelu (3) |
| --- | --- |

1.3.2

Turvallisuus ja vapauksien suojelu (3)

| 1.3.3 | Perusoikeudet ja oikeusasiat. (4) |
| --- | --- |

1.3.3

Perusoikeudet ja oikeusasiat. (4)

| 1.4 | ETSK katsoo, että kolmen ulottuvuuden eli vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välinen epätasapaino heijastuu myös rahoitusnäkymiin, sillä suurin osa rahoituksesta on kohdennettu turvallisuuteen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että kolmen ulottuvuuden eli vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välinen epätasapaino heijastuu myös rahoitusnäkymiin, sillä suurin osa rahoituksesta on kohdennettu turvallisuuteen.

| 1.5 | Viisivuotinen toimintasuunnitelma liittyy tiiviisti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloja koskeviin muihin suunnitelmiin ja ehdotuksiin, kuten uuteen huumausaineita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

1.5

Viisivuotinen toimintasuunnitelma liittyy tiiviisti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloja koskeviin muihin suunnitelmiin ja ehdotuksiin, kuten uuteen huumausaineita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan.

| 1.6 | ETSK aikoo tarkastella Haagin ohjelmaa ja kolmea puiteohjelmaa pakettina ja pyrkiä vaikuttamaan ohjelman lopulliseen sisältöön. |
| --- | --- |

1.6

ETSK aikoo tarkastella Haagin ohjelmaa ja kolmea puiteohjelmaa pakettina ja pyrkiä vaikuttamaan ohjelman lopulliseen sisältöön.

| 1.7 | Etusijalla on jäsenvaltioiden hallitusten välisen sekä jäsenvaltioiden ja sisäisestä turvallisuudesta vastaavien unionin toimivaltaisten virastojen ja yksiköiden välisen yhteistyön parantaminen. Komission tehtävänä on valvoa erilaisten suunnitelmien, ohjelmien ja ehdotusten tehokkuutta. Tämä vastaa EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvää toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

1.7

Etusijalla on jäsenvaltioiden hallitusten välisen sekä jäsenvaltioiden ja sisäisestä turvallisuudesta vastaavien unionin toimivaltaisten virastojen ja yksiköiden välisen yhteistyön parantaminen. Komission tehtävänä on valvoa erilaisten suunnitelmien, ohjelmien ja ehdotusten tehokkuutta. Tämä vastaa EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvää toissijaisuusperiaatetta.

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK panee merkille, että komission ehdotus perustaa puiteohjelma ”perusoikeudet ja oikeusasiat” on osa yhtenäistä ehdotuskokonaisuutta, jonka avulla pyritään varmistamaan Haagin ohjelmalle asianomainen tuki vuoden 2007 rahoitusnäkymissä. |
| --- | --- |

2.1

ETSK panee merkille, että komission ehdotus perustaa puiteohjelma ”perusoikeudet ja oikeusasiat” on osa yhtenäistä ehdotuskokonaisuutta, jonka avulla pyritään varmistamaan Haagin ohjelmalle asianomainen tuki vuoden 2007 rahoitusnäkymissä.

| 2.2 | ETSK panee myös merkille, että komissio painottaa vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueen nykyisen rahoituksen yksinkertaistamista ja järkeistämistä, sillä näin voidaan asettaa painopisteet entistä joustavammin sekä lisätä avoimuutta. |
| --- | --- |

2.2

ETSK panee myös merkille, että komissio painottaa vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueen nykyisen rahoituksen yksinkertaistamista ja järkeistämistä, sillä näin voidaan asettaa painopisteet entistä joustavammin sekä lisätä avoimuutta.

| 2.3 | ETSK:n mielestä on tärkeää, että jäsenvaltiot suhtautuvat yhtenäisesti demokratiaan, perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamiseen sekä oikeusvaltioperiaatteeseen. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun EU neuvottelee ehdokasvaltioiden kanssa laajentumisesta. |
| --- | --- |

2.3

ETSK:n mielestä on tärkeää, että jäsenvaltiot suhtautuvat yhtenäisesti demokratiaan, perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamiseen sekä oikeusvaltioperiaatteeseen. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun EU neuvottelee ehdokasvaltioiden kanssa laajentumisesta.

| 2.4 | ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että komissio esittää ehdotuksensa EU:n kannalta hyvin epävarmana aikana. Koska perustuslakisopimuksen on määrä tukea Haagin ohjelmaa, on nykytilanteesta ilman muuta seurauksia, jotka on otettava huomioon. |
| --- | --- |

2.4

ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että komissio esittää ehdotuksensa EU:n kannalta hyvin epävarmana aikana. Koska perustuslakisopimuksen on määrä tukea Haagin ohjelmaa, on nykytilanteesta ilman muuta seurauksia, jotka on otettava huomioon.

| 2.5 | Yleisohjelma koostuu neljästä erityisohjelmasta. On kyseenalaista, onko millään komission osastolla yleiskuvaa kyseisen politiikanalan kaikista näkökohdista. ETSK kysyykin, ovatko kaikki asianomaiset seuranta-, valvonta- ja arviointijärjestelmät valmiina, jotta ohjelmaa voidaan arvioida tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.5

Yleisohjelma koostuu neljästä erityisohjelmasta. On kyseenalaista, onko millään komission osastolla yleiskuvaa kyseisen politiikanalan kaikista näkökohdista. ETSK kysyykin, ovatko kaikki asianomaiset seuranta-, valvonta- ja arviointijärjestelmät valmiina, jotta ohjelmaa voidaan arvioida tehokkaasti.

| 2.6 | Rahoitusnäkymistä ajanjaksoksi 2007–2013 on sovittu, mutta samalla otsakkeen 3A — Vapaus, turvallisuus ja oikeus — kokonaisbudjettia on pienennetty 524 miljoonalla eurolla 7 154 miljoonasta eurosta 6 630 miljoonaan euroon. ETSK katsoo, että komission kyseiselle ajanjaksolle varaama ”perusoikeudet ja oikeusasiat” -ohjelman 543 miljoonan euron talousarvio on näin ollen epävarma, samoin kuin kolmen puiteohjelman kesken tehtävä määrärahojen jako, jota ei ole vielä vahvistettu. ETSK onkin epätietoinen siitä, miten tämä vaikuttaa lopulta yleisohjelmaan sisältyviin erityisohjelmiin ja -toimiin. |
| --- | --- |

2.6

Rahoitusnäkymistä ajanjaksoksi 2007–2013 on sovittu, mutta samalla otsakkeen 3A — Vapaus, turvallisuus ja oikeus — kokonaisbudjettia on pienennetty 524 miljoonalla eurolla 7 154 miljoonasta eurosta 6 630 miljoonaan euroon. ETSK katsoo, että komission kyseiselle ajanjaksolle varaama ”perusoikeudet ja oikeusasiat” -ohjelman 543 miljoonan euron talousarvio on näin ollen epävarma, samoin kuin kolmen puiteohjelman kesken tehtävä määrärahojen jako, jota ei ole vielä vahvistettu. ETSK onkin epätietoinen siitä, miten tämä vaikuttaa lopulta yleisohjelmaan sisältyviin erityisohjelmiin ja -toimiin.

| 2.7 | ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että komission ehdotuksessa otetaan riittävästi huomioon EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvä toissijaisuusperiaate, sillä ehdotuksessa ei tuoda riittävän selkeästi esiin aloja, joita koskevat toimet toteutetaan parhaiten jäsenvaltio-, alue- ja/tai paikallistasolla yhteistyössä asianomaisten työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

2.7

ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että komission ehdotuksessa otetaan riittävästi huomioon EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvä toissijaisuusperiaate, sillä ehdotuksessa ei tuoda riittävän selkeästi esiin aloja, joita koskevat toimet toteutetaan parhaiten jäsenvaltio-, alue- ja/tai paikallistasolla yhteistyössä asianomaisten työmarkkinaosapuolten kanssa.

| 2.8 | ETSK suosittelee painokkaasti, että ehdotusta lykätään, kunnes sen oikeus- ja rahoitusperustat ovat selvillä. Komitea ehdottaa, että tällä välin, turvallisuuden ja oikeuden alalla sovelletaan edelleen nykyiseen ohjelmasuunnitteluun perustuvaa lähestymistapaa, kunnes tilanne on selvitetty. |
| --- | --- |

2.8

ETSK suosittelee painokkaasti, että ehdotusta lykätään, kunnes sen oikeus- ja rahoitusperustat ovat selvillä. Komitea ehdottaa, että tällä välin, turvallisuuden ja oikeuden alalla sovelletaan edelleen nykyiseen ohjelmasuunnitteluun perustuvaa lähestymistapaa, kunnes tilanne on selvitetty.

3.   Rahoitusta ja ohjelmia koskevat erityishuomiot

3.1   Rahoitus

Komission ehdotus ei ole rahoituksen osalta johdonmukainen, kuten alla oleva taulukko osoittaa. Komissio on todennut, että luvut ovat oikein, mutta ne on esitetty eri tavalla. Komitea huomauttaa, ettei eroja ole perusteltu tekstissä. Englanninkielisen version sivulla 38 on selvä virhe. ETSK on sitä mieltä, että rahoitusasiat tulisi esittää yhdenmukaisesti ja selkeästi. Epäjohdonmukaisuudet on korjattava, sillä tarkkuus ja yhdenmukaisuus ovat yhtä tärkeitä kuin yksinkertaistaminen ja avoimuus, jotka komissio vahvistaa ehdotuksessaan tavoitteiksi.

| Rahoitus 2007–2013 | Sivu 9 | Sivut 18–28 | Sivu 38 | Sivu 55 | Sivut 72–80 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 543 | | 543* (engl. 5439) | | |
| Perusoikeudet ja kansalaisuus | 93,8 | | 96,5 | | |
| Yksityisoikeus | 106,5 | | | | 109,3 |
| Rikosoikeus | 196,2 | | | 199 | |
| Väkivallan torjunta | 135,4 | 138,2 | | | |
| Hallinto | 11,1 | | | | |

Rahoitus 2007–2013

Sivu 9

Sivut 18–28

Sivu 38

Sivu 55

Sivut 72–80

Yhteensä

543

543* (engl. 5439)

Perusoikeudet ja kansalaisuus

93,8

96,5

Yksityisoikeus

106,5

109,3

Rikosoikeus

196,2

199

Väkivallan torjunta

135,4

138,2

Hallinto

11,1

3.2   Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelma

| 3.2.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa jännitteen yksittäisen ihmisen perusoikeuksien takaamisen ja jäsenvaltioiden keskeisten velvollisuuksien täyttämisen välillä unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Keskustelua kyseisistä aiheista käyvät kaikki yksittäisistä kansalaisista EU:n virkamiehiin. |
| --- | --- |

3.2.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa jännitteen yksittäisen ihmisen perusoikeuksien takaamisen ja jäsenvaltioiden keskeisten velvollisuuksien täyttämisen välillä unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Keskustelua kyseisistä aiheista käyvät kaikki yksittäisistä kansalaisista EU:n virkamiehiin.

| 3.2.2 | Perusoikeuksien osalta komissio kehottaa lisäämään yhtenäistä toimintaa rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden torjumiseksi ja kehottaa tukemaan nykyistä voimakkaammin uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.2.2

Perusoikeuksien osalta komissio kehottaa lisäämään yhtenäistä toimintaa rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden torjumiseksi ja kehottaa tukemaan nykyistä voimakkaammin uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua.

| 3.2.3 | ETSK on tyytyväinen komission kehotukseen mutta katsoo, ettei se kuvaa riittävästi EU:n nykytilannetta. Ihmisoikeuksia valvova kansainvälinen Helsinki-liitto (The International Helsinki Federation for Human Rights, IHF) julkaisi maaliskuussa 2005 kertomuksen, jossa todetaan Euroopan muslimien syrjinnän lisääntyneen syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen. Liiton toiminnanjohtaja Aaron Rhodes toteaa, että ”syyskuun 11. päivän jälkeen epäluulo ja vihamielisyys EU:n muslimivähemmistöjä kohtaan on lisääntynyt. Kun terrorismin torjunta on lisääntynyt ja kun uskonnollisten ääriliikkeiden uhka on etualalla julkisessa keskustelussa, aiemmat ennakkoluulot ja syrjintä ovat vahvistuneet, ja muslimit kokevat yhä selvemmin leimautuvansa uskonsa vuoksi”. (5) |
| --- | --- |

3.2.3

ETSK on tyytyväinen komission kehotukseen mutta katsoo, ettei se kuvaa riittävästi EU:n nykytilannetta. Ihmisoikeuksia valvova kansainvälinen Helsinki-liitto (The International Helsinki Federation for Human Rights, IHF) julkaisi maaliskuussa 2005 kertomuksen, jossa todetaan Euroopan muslimien syrjinnän lisääntyneen syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen. Liiton toiminnanjohtaja Aaron Rhodes toteaa, että ”syyskuun 11. päivän jälkeen epäluulo ja vihamielisyys EU:n muslimivähemmistöjä kohtaan on lisääntynyt. Kun terrorismin torjunta on lisääntynyt ja kun uskonnollisten ääriliikkeiden uhka on etualalla julkisessa keskustelussa, aiemmat ennakkoluulot ja syrjintä ovat vahvistuneet, ja muslimit kokevat yhä selvemmin leimautuvansa uskonsa vuoksi”. (5)

| 3.2.4 | Näin ollen ETSK suosittelee, että islaminpelko lisätään torjuttaviin ilmiöihin, jotta vahvistetaan kyseisen, kulttuurin ja uskonnon kytkevän rasismin muodon torjuntaa. |
| --- | --- |

3.2.4

Näin ollen ETSK suosittelee, että islaminpelko lisätään torjuttaviin ilmiöihin, jotta vahvistetaan kyseisen, kulttuurin ja uskonnon kytkevän rasismin muodon torjuntaa.

| 3.2.5 | ETSK panee merkille, että ainoastaan väkivallan torjunnan alalla ei ole erillistä virastoa yhteisvaikutuksen hyödyntämiseksi. ETSK kehottaa komissiota selvittämään, minkälainen järjestelmä olisi perustettava, jottei kaikenlaisen väkivallan torjuntaa syrjittäisi yhtenä prioriteeteista. |
| --- | --- |

3.2.5

ETSK panee merkille, että ainoastaan väkivallan torjunnan alalla ei ole erillistä virastoa yhteisvaikutuksen hyödyntämiseksi. ETSK kehottaa komissiota selvittämään, minkälainen järjestelmä olisi perustettava, jottei kaikenlaisen väkivallan torjuntaa syrjittäisi yhtenä prioriteeteista.

| 3.2.6 | ETSK pitää myös erittäin huolimattomana sitä, että perusoikeuksien ja oikeusasioiden ohjelmaa ei koordinoida uuden Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa. Komitea suosittelee, että ohjelmaan sisällytetään erityistavoite, jonka mukaan koordinointi toteutetaan, kun Euroopan tasa-arvoinstituutti avataan vuonna 2007. |
| --- | --- |

3.2.6

ETSK pitää myös erittäin huolimattomana sitä, että perusoikeuksien ja oikeusasioiden ohjelmaa ei koordinoida uuden Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa. Komitea suosittelee, että ohjelmaan sisällytetään erityistavoite, jonka mukaan koordinointi toteutetaan, kun Euroopan tasa-arvoinstituutti avataan vuonna 2007.

3.3   Väkivallan torjunta sekä huumetorjunta ja -tiedotus

| 3.3.1 | Kesäkuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli erityisen tyytyväinen Euroopan unionin huumausainestrategian (2005–2012) yhteydessä toteutettavaan huumausaineita koskevaan toimintasuunnitelmaan (2005–2008). Kokous osoittaa, että huumausaineita koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä terrorismin torjuntaa pidetään keskeisinä. |
| --- | --- |

3.3.1

Kesäkuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli erityisen tyytyväinen Euroopan unionin huumausainestrategian (2005–2012) yhteydessä toteutettavaan huumausaineita koskevaan toimintasuunnitelmaan (2005–2008). Kokous osoittaa, että huumausaineita koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä terrorismin torjuntaa pidetään keskeisinä.

| 3.3.2 | ETSK on tyytyväinen painotukseen, mutta pitää kuitenkin uhkana sitä, että huomio lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan sekä seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettuun ihmiskauppaan heikkenee, kun niiden torjunta nivotaan huumeiden käytön ja huumekaupan torjuntaan ja etenkin kun kokonaisrahoitusta ja rahoituksen jakamista ohjelmien kesken ei ole vielä vahvistettu. |
| --- | --- |

3.3.2

ETSK on tyytyväinen painotukseen, mutta pitää kuitenkin uhkana sitä, että huomio lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan sekä seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettuun ihmiskauppaan heikkenee, kun niiden torjunta nivotaan huumeiden käytön ja huumekaupan torjuntaan ja etenkin kun kokonaisrahoitusta ja rahoituksen jakamista ohjelmien kesken ei ole vielä vahvistettu.

| 3.3.3 | ETSK suosittelee, että väkivallan torjunta erotetaan omaksi tavoitteekseen ja sitä varten luodaan erillinen budjettikohta. Näin varmistetaan asianmukaiset painopisteet ja lisätään avoimuutta. |
| --- | --- |

3.3.3

ETSK suosittelee, että väkivallan torjunta erotetaan omaksi tavoitteekseen ja sitä varten luodaan erillinen budjettikohta. Näin varmistetaan asianmukaiset painopisteet ja lisätään avoimuutta.

| 3.3.4 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ei pidä väkivaltaa vain kansanterveydellisenä ongelmana vaan tunnustaa sen torjunnan osaksi perusoikeuksien suojelua Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ei pidä väkivaltaa vain kansanterveydellisenä ongelmana vaan tunnustaa sen torjunnan osaksi perusoikeuksien suojelua Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti.

| 3.3.5 | ETSK suosittelee, että yleisohjelman erityistavoitteessa selvennetään, että seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan torjunta on osa kaikenlaisen väkivallan torjuntaa. Asia on tärkeä, sillä ihmiskaupan torjunta on rajatylittävää toimintaa, ja näin ollen alalla tarvitaan asianmukainen EU:n strategia ja toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

3.3.5

ETSK suosittelee, että yleisohjelman erityistavoitteessa selvennetään, että seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan torjunta on osa kaikenlaisen väkivallan torjuntaa. Asia on tärkeä, sillä ihmiskaupan torjunta on rajatylittävää toimintaa, ja näin ollen alalla tarvitaan asianmukainen EU:n strategia ja toimintasuunnitelma.

| 3.3.6 | Kohderyhmien määritelmää (6 artikla) väkivallan torjunnan alalla on tarkennettava etenkin jos perusteena käytetään EU:n lisäarvoa, sillä muutoin voidaan loukata toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

3.3.6

Kohderyhmien määritelmää (6 artikla) väkivallan torjunnan alalla on tarkennettava etenkin jos perusteena käytetään EU:n lisäarvoa, sillä muutoin voidaan loukata toissijaisuusperiaatetta.

| 3.3.7 | ETSK katsoo, että rajatarkastajat on tärkeää ottaa mukaan kohderyhmäksi, sillä he ovat merkittävä tekijä katkaistaessa ihmisten ja huumeiden salakuljetusreittejä. |
| --- | --- |

3.3.7

ETSK katsoo, että rajatarkastajat on tärkeää ottaa mukaan kohderyhmäksi, sillä he ovat merkittävä tekijä katkaistaessa ihmisten ja huumeiden salakuljetusreittejä.

| 3.3.8 | ETSK pahoittelee vaikutelmaa, että lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta on jätetty suurelta osin valtiosta riippumattomille järjestöille, joita tuetaan Daphne-ohjelmassa. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi nykyistä selkeämmin puuttua kyseisiin seikkoihin lainsäädäntönsä ja budjettivarojensa avulla ilman, että tämä vaikuttaa valtiosta riippumattomien järjestöjen resursseihin. Valtiosta riippumattomien järjestöjen, EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyö on myös ratkaisevan tärkeää torjuttaessa seksuaalista riistoa ja hyväksikäyttöä. ETSK toivoisi, että jäsenvaltiot ja valtiosta riippumattomat järjestöt tekisivät yhteistyötä valveutuneisuuden edistämiseksi ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.8

ETSK pahoittelee vaikutelmaa, että lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta on jätetty suurelta osin valtiosta riippumattomille järjestöille, joita tuetaan Daphne-ohjelmassa. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi nykyistä selkeämmin puuttua kyseisiin seikkoihin lainsäädäntönsä ja budjettivarojensa avulla ilman, että tämä vaikuttaa valtiosta riippumattomien järjestöjen resursseihin. Valtiosta riippumattomien järjestöjen, EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyö on myös ratkaisevan tärkeää torjuttaessa seksuaalista riistoa ja hyväksikäyttöä. ETSK toivoisi, että jäsenvaltiot ja valtiosta riippumattomat järjestöt tekisivät yhteistyötä valveutuneisuuden edistämiseksi ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi.

3.4   Perusoikeudet ja kansalaisuus

| 3.4.1 | ETSK on tyytyväinen tavoitteeseen ”luoda Euroopan kansojen keskuuteen todellinen perusoikeuskulttuuri”. Sen avulla on määrä tukea Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sekä tiedottaa kaikille kansalaisille heidän oikeuksistaan, Euroopan unionin kansalaisen oikeudet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.4.1

ETSK on tyytyväinen tavoitteeseen ”luoda Euroopan kansojen keskuuteen todellinen perusoikeuskulttuuri”. Sen avulla on määrä tukea Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sekä tiedottaa kaikille kansalaisille heidän oikeuksistaan, Euroopan unionin kansalaisen oikeudet mukaan luettuina.

| 3.4.2 | ETSK on tyytyväinen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden erityisroolin tunnustamiseen perusoikeuksien ja niiden edistämisen yhteydessä. Komitea pitää kansalaisyhteiskunnan edistämistä EU:n uusissa jäsenvaltioissa ensisijaisena seikkana. Tätä taustaa vasten ETSK toteaa jälleen olevansa valmis toimimaan aktiivisesti kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

3.4.2

ETSK on tyytyväinen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden erityisroolin tunnustamiseen perusoikeuksien ja niiden edistämisen yhteydessä. Komitea pitää kansalaisyhteiskunnan edistämistä EU:n uusissa jäsenvaltioissa ensisijaisena seikkana. Tätä taustaa vasten ETSK toteaa jälleen olevansa valmis toimimaan aktiivisesti kyseisellä alalla.

3.5   Erityisohjelmat — rikosoikeus ja yksityisoikeus

| 3.5.1 | ETSK kannattaa ja kannustaa oikeudellista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden painopistealoilla, kuten terrorismin torjunnassa. Komitea kehottaakin komissiota jatkamaan yhteisvastuuta ja yhtenäisyyttä edistäviä toimiaan Euroopan oikeusalueen perustamiseksi, vaikka jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät ovat tietyiltä osin yhteensopimattomat. |
| --- | --- |

3.5.1

ETSK kannattaa ja kannustaa oikeudellista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden painopistealoilla, kuten terrorismin torjunnassa. Komitea kehottaakin komissiota jatkamaan yhteisvastuuta ja yhtenäisyyttä edistäviä toimiaan Euroopan oikeusalueen perustamiseksi, vaikka jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät ovat tietyiltä osin yhteensopimattomat.

| 3.5.2 | Vaikka esimerkiksi yksityisoikeudellisissa asioissa tiettyjen käsitteiden, kuten huolimattomuuden, huolellisuusvelvollisuuden ja huolellisuusvelvollisuuden laiminlyömisen, vilpittömyyden, vilpillisen sopimuksen tai vastuun merkitys ja rajaaminen vaihtelevat jäsenvaltioittain, sitä ei tule pitää esteenä lainsäädäntöjen lähentämistä koskevien aloitteiden jatkamiselle silloin, kun se on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista. Näin komissio on toiminutkin erittäin menestyksekkäästi, ja komitea on aina antanut sille selkeän tukensa. |
| --- | --- |

3.5.2

Vaikka esimerkiksi yksityisoikeudellisissa asioissa tiettyjen käsitteiden, kuten huolimattomuuden, huolellisuusvelvollisuuden ja huolellisuusvelvollisuuden laiminlyömisen, vilpittömyyden, vilpillisen sopimuksen tai vastuun merkitys ja rajaaminen vaihtelevat jäsenvaltioittain, sitä ei tule pitää esteenä lainsäädäntöjen lähentämistä koskevien aloitteiden jatkamiselle silloin, kun se on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista. Näin komissio on toiminutkin erittäin menestyksekkäästi, ja komitea on aina antanut sille selkeän tukensa.

| 3.5.3 | Myös oikeuslaitoksen rooli voi olla jäsenvaltioittain hyvin erilainen, sillä eräissä jäsenvaltioissa oikeuslaitokset toimivat federalistisissa ja yhtenäisen perustuslain määrittämissä puitteissa, toisissa taas eivät. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan toimiaan yhdenmukaistamiseen tähtäävien siviiliprosessioikeuden nykyisten mekanismien vahvistamiseksi ja uusien luomiseksi sekä rajatylittävissä että valtion sisäisissä riita-asioissa. |
| --- | --- |

3.5.3

Myös oikeuslaitoksen rooli voi olla jäsenvaltioittain hyvin erilainen, sillä eräissä jäsenvaltioissa oikeuslaitokset toimivat federalistisissa ja yhtenäisen perustuslain määrittämissä puitteissa, toisissa taas eivät. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan toimiaan yhdenmukaistamiseen tähtäävien siviiliprosessioikeuden nykyisten mekanismien vahvistamiseksi ja uusien luomiseksi sekä rajatylittävissä että valtion sisäisissä riita-asioissa.

| 3.5.4 | Vaikka edellä mainitut seikat ovat ongelmallisia, jäsenvaltioiden rikosoikeusviranomaiset voivat kuitenkin tehdä välttämätöntä ja hyvin tiivistä yhteistyötä torjuttaessa vakavia rikoksia, kuten huumekauppaa sekä seksuaalisessa ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettua ihmiskauppaa. |
| --- | --- |

3.5.4

Vaikka edellä mainitut seikat ovat ongelmallisia, jäsenvaltioiden rikosoikeusviranomaiset voivat kuitenkin tehdä välttämätöntä ja hyvin tiivistä yhteistyötä torjuttaessa vakavia rikoksia, kuten huumekauppaa sekä seksuaalisessa ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettua ihmiskauppaa.

| 3.5.5 | Tutkijoiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen jäsenten nykyisestä yhteistyöstä on olemassa monia hyviä esimerkkejä. ETSK kannustaa kohdentamaan resursseja kyseisille viranomaisille yhteistyön edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.5.5

Tutkijoiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen jäsenten nykyisestä yhteistyöstä on olemassa monia hyviä esimerkkejä. ETSK kannustaa kohdentamaan resursseja kyseisille viranomaisille yhteistyön edistämiseksi.

Bryssel 19. tammikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi – Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, KOM(2005) 184 lopullinen, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños, EUVL C 28, 3.2.2006.

1

Pariza Castaños

(2)  EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: An Le Nouail-Marlière).

2

Le Nouail-Marlière

(3)  EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna).

3

Cabra de Luna

(4)  EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: Brenda King).

4

King

(5)  IHF:n raportissa
  Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11
  (Suvaitsemattomuus ja muslimien syrjintä EU:ssa – kehitys syyskuun 11. päivän jälkeen) kuvataan kehitystä 11:ssä EU:n jäsenvaltiossa eli Itävallassa, Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

5

Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11

---

| 21.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 69/5

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävä kehitys maa- ja metsätaloudessa ja kalastuksessa sekä ilmastonmuutoksen haasteet”

(2006/C 69/02)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Kestävä kehitys maa- ja metsätaloudessa ja kalastuksessa sekä ilmastonmuutoksen haasteet.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Seppo Kallio.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa (tammikuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta ja 14 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Ilmastonmuutos on noussut viime vuosina yhdeksi maapallon tulevaisuuden keskeisimmistä haasteista. Ilmastomuutoksesta on tehty valtava määrä erilaista tutkimusta. Siinä on selkeästi osoitettu erityisesti kasvihuonekaasujen lisääntyminen ilmakehässä, joka lämmittää maapalloa. Ihmisen aiheuttama ilmakehän koostumuksen muutos jatkuu kiihtyvällä vauhdilla. Kansainväliset tutkijat ovat yksimielisiä ilmastomuutoksen suunnasta, joskin nopeudesta on olemassa erilaisia arvioita. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin arviossa (IPCC 2001) todetaan yksiselitteisesti, että ilmakehän muutosprosessi jatkuu tämän vuosisadan aikana kiihdyttäen maailmanlaajuista ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

1.1

Ilmastonmuutos on noussut viime vuosina yhdeksi maapallon tulevaisuuden keskeisimmistä haasteista. Ilmastomuutoksesta on tehty valtava määrä erilaista tutkimusta. Siinä on selkeästi osoitettu erityisesti kasvihuonekaasujen lisääntyminen ilmakehässä, joka lämmittää maapalloa. Ihmisen aiheuttama ilmakehän koostumuksen muutos jatkuu kiihtyvällä vauhdilla. Kansainväliset tutkijat ovat yksimielisiä ilmastomuutoksen suunnasta, joskin nopeudesta on olemassa erilaisia arvioita. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin arviossa (IPCC 2001) todetaan yksiselitteisesti, että ilmakehän muutosprosessi jatkuu tämän vuosisadan aikana kiihdyttäen maailmanlaajuista ilmastonmuutosta.

| 1.2 | EU on ollut varsin aktiivinen ajamaan tavoitteita, joilla ilmaston lämpeneminen saataisiin hidastumaan. Unioni ja jäsenmaat ovat tehneet useita politiikan muutoksia eri sektoreilla, jotta saataisiin parempia tuloksia. EU on ilmastonmuutoksen kansainvälisen torjunnan eturintamassa. Ilmastonmuutos on yksi suurimmista ympäristöllisistä, yhteiskunnallisista ja taloudellisista uhkista, ja sillä voi olla kauaskantoisia ja maailmanlaajuisia seurauksia. Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan määräysten perusteella EU:n tulisi vahvistaa ilmastonsuojelutoimiaan ja sitoutua tässä yhteydessä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä myös maa-, metsä- ja kalataloudessa. Tällä lausunnolla pyritään antamaan merkittävä panos EU:n toimien lisäämiseksi ilmastonmuutoksen ja sen metsä-, maa- ja kalatalouteen kohdistuvien vaikutusten torjunnassa. On todettava, että tähän mennessä tutkimus on lisännyt huomattavasti tietoa ilmastonmuutoksen vaikutuksista metsätalouteen; vähemmän on kuitenkin saatavilla tieteellistä tietoa sen vaikutuksista maatalouteen ja vielä vähemmän kalatalouteen. |
| --- | --- |

1.2

EU on ollut varsin aktiivinen ajamaan tavoitteita, joilla ilmaston lämpeneminen saataisiin hidastumaan. Unioni ja jäsenmaat ovat tehneet useita politiikan muutoksia eri sektoreilla, jotta saataisiin parempia tuloksia. EU on ilmastonmuutoksen kansainvälisen torjunnan eturintamassa. Ilmastonmuutos on yksi suurimmista ympäristöllisistä, yhteiskunnallisista ja taloudellisista uhkista, ja sillä voi olla kauaskantoisia ja maailmanlaajuisia seurauksia. Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan määräysten perusteella EU:n tulisi vahvistaa ilmastonsuojelutoimiaan ja sitoutua tässä yhteydessä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä myös maa-, metsä- ja kalataloudessa. Tällä lausunnolla pyritään antamaan merkittävä panos EU:n toimien lisäämiseksi ilmastonmuutoksen ja sen metsä-, maa- ja kalatalouteen kohdistuvien vaikutusten torjunnassa. On todettava, että tähän mennessä tutkimus on lisännyt huomattavasti tietoa ilmastonmuutoksen vaikutuksista metsätalouteen; vähemmän on kuitenkin saatavilla tieteellistä tietoa sen vaikutuksista maatalouteen ja vielä vähemmän kalatalouteen.

| 1.3 | Kansainvälinen yhteisö on useilla sopimuksilla, mm. Kioton ilmastosopimuksella, pyrkinyt muuttamaan eri poliitikkoja siten, että kasvihuonepäästöt saataisiin kontrolliin. Näiden sopimusten täytäntöönpano on kuitenkin ollut hyvin vaivalloista, sillä kaikki suuretkaan osapuolet, kuten USA, eivät ole sitoutuneet laajasti hyväksyttyihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.3

Kansainvälinen yhteisö on useilla sopimuksilla, mm. Kioton ilmastosopimuksella, pyrkinyt muuttamaan eri poliitikkoja siten, että kasvihuonepäästöt saataisiin kontrolliin. Näiden sopimusten täytäntöönpano on kuitenkin ollut hyvin vaivalloista, sillä kaikki suuretkaan osapuolet, kuten USA, eivät ole sitoutuneet laajasti hyväksyttyihin tavoitteisiin.

| 1.4 | Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa monia sekä suoria että välillisiä vaikutuksia eri alueisiin ja toimialoihin. Kaikkien vaikutusten arviointi on tutkimusnäkökulmasta erittäin vaativa tehtävä. Massiivinen tutkimustoiminta on meneillään eri puolilla maailmaa. Ilmastonmuutoksesta on tehty lukuisia skenaarioita. Saatavilla olevan tiedon perusteella on arvioitu vaikutuksia ihmiskuntaan ja luontoon. Nämä vaikutukset ovat joko haittoja tai etuja riippuen alueista ja olosuhteiden muutoksista. Kansainvälinen yhteisö ja EU:kin on ensi sijassa keskittynyt vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä ja näin hillitsemään ilmastonmuutoksen etenemistä. Ilmastonmuutos ei ole vain ympäristöpolitiikan osa vaan sillä on myös suuria taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia heijastusvaikutuksia koko ihmiskunnan ja tietysti myös Euroopan unionin kehitykseen. |
| --- | --- |

1.4

Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa monia sekä suoria että välillisiä vaikutuksia eri alueisiin ja toimialoihin. Kaikkien vaikutusten arviointi on tutkimusnäkökulmasta erittäin vaativa tehtävä. Massiivinen tutkimustoiminta on meneillään eri puolilla maailmaa. Ilmastonmuutoksesta on tehty lukuisia skenaarioita. Saatavilla olevan tiedon perusteella on arvioitu vaikutuksia ihmiskuntaan ja luontoon. Nämä vaikutukset ovat joko haittoja tai etuja riippuen alueista ja olosuhteiden muutoksista. Kansainvälinen yhteisö ja EU:kin on ensi sijassa keskittynyt vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä ja näin hillitsemään ilmastonmuutoksen etenemistä. Ilmastonmuutos ei ole vain ympäristöpolitiikan osa vaan sillä on myös suuria taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia heijastusvaikutuksia koko ihmiskunnan ja tietysti myös Euroopan unionin kehitykseen.

| 1.5 | Ilmastonmuutoksen hillitsemisen ohella tulisi EU:n ja muiden maiden ja alueiden panostaa merkittävästi enemmän ihmisten ja talouksien kykyyn sopeutua tapahtuviin muutoksiin. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että vaikka ilmastonmuutosta pystyttäisiinkin pitkällä aikavälillä torjumaan, niin jo lähitulevaisuudessa tapahtuvat muutokset vaativat suuria sopeuttamistoimia yhteiskunnan eri sektoreilla sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi myös maailmantalouden suuntaan ja kehitykseen. EU on niin ikään esittänyt omia arvioitaan talouden ja energiankulutuksen kehityksestä. |
| --- | --- |

1.5

Ilmastonmuutoksen hillitsemisen ohella tulisi EU:n ja muiden maiden ja alueiden panostaa merkittävästi enemmän ihmisten ja talouksien kykyyn sopeutua tapahtuviin muutoksiin. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että vaikka ilmastonmuutosta pystyttäisiinkin pitkällä aikavälillä torjumaan, niin jo lähitulevaisuudessa tapahtuvat muutokset vaativat suuria sopeuttamistoimia yhteiskunnan eri sektoreilla sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi myös maailmantalouden suuntaan ja kehitykseen. EU on niin ikään esittänyt omia arvioitaan talouden ja energiankulutuksen kehityksestä.

| 1.6 | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen on suuri haaste kestävälle kehitykselle useimmilla talouden toimialoilla Euroopan unionissa. Ilmastonmuutos aiheuttaa muutostarvetta ainakin seuraaville aloille: teollisuus, energia, liikenne, rakentaminen, terveys, matkailu, vakuutustoiminta, maankäyttö, luonnon monimuotoisuus, luonnon virkistyskäyttö, vesivarat, kalastus, metsätalous, maatalous-, kotieläintalous- ja elintarviketuotanto, sekä riista- ja porotalous. Tämän johdosta EU:ssa ja jäsenvaltioissa olisi luotava ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategia. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa tällä oma-aloitteisella lausunnolla lisäaineksia kyseisten sopeutumisstrategioiden edelleenkehittämiseksi EU:ssa erityisesti peruselinkeinoissa: maataloudessa, metsätaloudessa ja kalastuksessa. |
| --- | --- |

1.6

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen on suuri haaste kestävälle kehitykselle useimmilla talouden toimialoilla Euroopan unionissa. Ilmastonmuutos aiheuttaa muutostarvetta ainakin seuraaville aloille: teollisuus, energia, liikenne, rakentaminen, terveys, matkailu, vakuutustoiminta, maankäyttö, luonnon monimuotoisuus, luonnon virkistyskäyttö, vesivarat, kalastus, metsätalous, maatalous-, kotieläintalous- ja elintarviketuotanto, sekä riista- ja porotalous. Tämän johdosta EU:ssa ja jäsenvaltioissa olisi luotava ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategia. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa tällä oma-aloitteisella lausunnolla lisäaineksia kyseisten sopeutumisstrategioiden edelleenkehittämiseksi EU:ssa erityisesti peruselinkeinoissa: maataloudessa, metsätaloudessa ja kalastuksessa.

| 1.7 | Luonnonkatastrofeilla (tulvat, myrskyt, raekuurot jne.), joiden määrä lisääntyy ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi, on samankaltaisia kielteisiä seurauksia maatalous-, metsätalous- ja kalastussektoreilla. |
| --- | --- |

1.7

Luonnonkatastrofeilla (tulvat, myrskyt, raekuurot jne.), joiden määrä lisääntyy ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi, on samankaltaisia kielteisiä seurauksia maatalous-, metsätalous- ja kalastussektoreilla.

2.   EU:n maatalouden muutokset ja sopeutumistarpeet ilmastonmuutosprosessissa

| 2.1 | Kun otetaan huomioon maailmanlaajuisen ilmastonlämpenemisen odotetut vaikutukset, on syytä olettaa, että ne kohdistuvat hyvin voimakkaina maa- ja metsätalouteen ja jossain määrin myös kalastukseen. Nämä sektorit ovat tuottaneet vain melko vähän kasvihuonepäästöjä, minkä vuoksi niille on toistaiseksi annettu vain vaatimaton rooli unionin ilmastonsuojelupolitiikassa. Koska hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tutkimusten mukaan ilmastonmuutos ei ole vältettävissä, on olennaisen tärkeää tarkastella näitä sektoreita myös tarvittavien sopeutusten näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.1

Kun otetaan huomioon maailmanlaajuisen ilmastonlämpenemisen odotetut vaikutukset, on syytä olettaa, että ne kohdistuvat hyvin voimakkaina maa- ja metsätalouteen ja jossain määrin myös kalastukseen. Nämä sektorit ovat tuottaneet vain melko vähän kasvihuonepäästöjä, minkä vuoksi niille on toistaiseksi annettu vain vaatimaton rooli unionin ilmastonsuojelupolitiikassa. Koska hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tutkimusten mukaan ilmastonmuutos ei ole vältettävissä, on olennaisen tärkeää tarkastella näitä sektoreita myös tarvittavien sopeutusten näkökulmasta.

| 2.2 | Eurooppalaiset maatalous-, metsätalous- ja kalastusmallit perustuvat siihen, että ne tuottavat kestävällä tavalla uusiutuvia raaka-aineita ja tuotteita kuluttajille ja teollisuudelle. EU on vahvasti panostanut ruoan ja myös muiden tuotteiden korkeaan laatuun ja sen turvaamiseen. Saavutettujen tavoitteiden ja tulosten säilyttäminen vaatii uusia toimia ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. |
| --- | --- |

2.2

Eurooppalaiset maatalous-, metsätalous- ja kalastusmallit perustuvat siihen, että ne tuottavat kestävällä tavalla uusiutuvia raaka-aineita ja tuotteita kuluttajille ja teollisuudelle. EU on vahvasti panostanut ruoan ja myös muiden tuotteiden korkeaan laatuun ja sen turvaamiseen. Saavutettujen tavoitteiden ja tulosten säilyttäminen vaatii uusia toimia ilmastonmuutokseen sopeutumisessa.

| 2.3 | Ilmaston muuttuminen vaikuttaa maailmanlaajuisesti ja myös EU:ssa ruoan tuottamiseen, veden saatavuuteen sekä terveyteen. EU:n pohjoisilla alueilla ilmaston lämmetessä satotasot nousevat ja toisaalta eteläisillä alueilla satojen määrät ovat lisääntyvän kuivuuden takia laskemassa. Ilmastonmuutoksen nopeus ja muodot vaihtelevat EU-maissa ja eri alueilla useista epävarmuustekijöistä johtuen, mutta suunta on ainakin nyt selvästi lämpenevä. Sekä juoma- että kasteluveden saatavuus on vaikeutumassa eteläisillä alueilla. |
| --- | --- |

2.3

Ilmaston muuttuminen vaikuttaa maailmanlaajuisesti ja myös EU:ssa ruoan tuottamiseen, veden saatavuuteen sekä terveyteen. EU:n pohjoisilla alueilla ilmaston lämmetessä satotasot nousevat ja toisaalta eteläisillä alueilla satojen määrät ovat lisääntyvän kuivuuden takia laskemassa. Ilmastonmuutoksen nopeus ja muodot vaihtelevat EU-maissa ja eri alueilla useista epävarmuustekijöistä johtuen, mutta suunta on ainakin nyt selvästi lämpenevä. Sekä juoma- että kasteluveden saatavuus on vaikeutumassa eteläisillä alueilla.

| 2.4 | Säiden ääri-ilmiöt tulevat lisääntymään, kuten myrskyt, tulvat, kuivuus ja pitkät hellejaksot. Ilman lämpeneminen lisää riskejä hyönteisvälitteisten ja veden kautta leviävien tautien leviämiseen. Ilmastonmuutos vaikuttaa myös kyseisten ongelmien esiintymiseen eri maissa ja alueilla. |
| --- | --- |

2.4

Säiden ääri-ilmiöt tulevat lisääntymään, kuten myrskyt, tulvat, kuivuus ja pitkät hellejaksot. Ilman lämpeneminen lisää riskejä hyönteisvälitteisten ja veden kautta leviävien tautien leviämiseen. Ilmastonmuutos vaikuttaa myös kyseisten ongelmien esiintymiseen eri maissa ja alueilla.

| 2.4.1 | Euroopan unionissa ruoan tuotannon painopiste on pidemmällä aikavälillä siirtymässä pohjoisemmaksi. Ilmastonmuutoksen oletetaan lisäävän hyvinvointieroja kehittyneiden ja kehitysmaiden välillä, mikä heijastuu myös elintarvikkeiden tuottamiseen ja markkinoihin. On täysin mahdollista, että ilmastonmuutos voi joillakin alueilla aiheuttaa elintarvikepulaa sekä konflikteja ruoan saatavuudesta. On tärkeää ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi johtaa vakaviin häiriöihin veden saatavuudessa. |
| --- | --- |

2.4.1

Euroopan unionissa ruoan tuotannon painopiste on pidemmällä aikavälillä siirtymässä pohjoisemmaksi. Ilmastonmuutoksen oletetaan lisäävän hyvinvointieroja kehittyneiden ja kehitysmaiden välillä, mikä heijastuu myös elintarvikkeiden tuottamiseen ja markkinoihin. On täysin mahdollista, että ilmastonmuutos voi joillakin alueilla aiheuttaa elintarvikepulaa sekä konflikteja ruoan saatavuudesta. On tärkeää ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi johtaa vakaviin häiriöihin veden saatavuudessa.

| 2.4.2 | Euroopan unionin kyky selviytyä on parempi, ja se johtuu hyvästä infrastruktuurista sekä maatalouspolitiikan tavoitteista säilyttää tuotanto EU:n koko alueella. Tässä muutoksessa EU:n on ehdottomasti pystyttävä säilyttämään riittävät välineet ja resurssit oman elintarviketuotantonsa kehittämiseksi ja turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.4.2

Euroopan unionin kyky selviytyä on parempi, ja se johtuu hyvästä infrastruktuurista sekä maatalouspolitiikan tavoitteista säilyttää tuotanto EU:n koko alueella. Tässä muutoksessa EU:n on ehdottomasti pystyttävä säilyttämään riittävät välineet ja resurssit oman elintarviketuotantonsa kehittämiseksi ja turvaamiseksi.

| 2.5 | EU ei ole maatalouspolitiikassaan tehnyt selkeätä ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategiaa, jolla vastattaisiin jo väistämättä edessä oleviin ilmastonmuutoksen seurauksiin. Muutamat jäsenmaat ovat tehneet tai tekemässä kansallisia sopeutumisstrategioita. Euroopan maataloudella on lähtökohtaisesti varsin hyvät mahdollisuudet reagoida ilmastonmuutokseen, sillä esim. viljelykasvien sopeutumiskyky on pääsääntöisesti hyvä. |
| --- | --- |

2.5

EU ei ole maatalouspolitiikassaan tehnyt selkeätä ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategiaa, jolla vastattaisiin jo väistämättä edessä oleviin ilmastonmuutoksen seurauksiin. Muutamat jäsenmaat ovat tehneet tai tekemässä kansallisia sopeutumisstrategioita. Euroopan maataloudella on lähtökohtaisesti varsin hyvät mahdollisuudet reagoida ilmastonmuutokseen, sillä esim. viljelykasvien sopeutumiskyky on pääsääntöisesti hyvä.

| 2.5.1 | Kasvinjalostuksella voidaan muutaman vuoden aikahaarukassa reagoida ilmastonmuutoksen vaatimuksiin. Geenivarojen monimuotoisuutta voidaan hyödyntää ko. sopeutumisessa. Yritysten tulisi lisätä resursseja uusien teknologioiden kehittämiseen niin kasvin- kuin kotieläintuotannossakin. Säävaihteluiden ja kasvi- ja eläintautien aiheuttamien vahinkojen lieventämiseksi tulisi kehittää riittävä riskinhallintajärjestelmä. |
| --- | --- |

2.5.1

Kasvinjalostuksella voidaan muutaman vuoden aikahaarukassa reagoida ilmastonmuutoksen vaatimuksiin. Geenivarojen monimuotoisuutta voidaan hyödyntää ko. sopeutumisessa. Yritysten tulisi lisätä resursseja uusien teknologioiden kehittämiseen niin kasvin- kuin kotieläintuotannossakin. Säävaihteluiden ja kasvi- ja eläintautien aiheuttamien vahinkojen lieventämiseksi tulisi kehittää riittävä riskinhallintajärjestelmä.

| 2.5.2 | Samalla on tarpeen vahvistaa maatalousalan tutkimusta sellaisten uusien lajikkeiden kehittämiseksi, jotka mukautuvat entistä paremmin uusiin ekologisiin olosuhteisiin (sopeutuminen) tai jotka eivät vaadi niin suuria tuotantopanoksia, muun muassa typpilannoitteiden muodossa (päästöjen hillitseminen). Ilmastonmuutokseen kohdistuvaa yliopistokoulutusta ja tutkimusta tulisi syventää ja laajentaa sekä perustutkimuksessa että soveltavassa sopeutumistutkimuksessa. |
| --- | --- |

2.5.2

Samalla on tarpeen vahvistaa maatalousalan tutkimusta sellaisten uusien lajikkeiden kehittämiseksi, jotka mukautuvat entistä paremmin uusiin ekologisiin olosuhteisiin (sopeutuminen) tai jotka eivät vaadi niin suuria tuotantopanoksia, muun muassa typpilannoitteiden muodossa (päästöjen hillitseminen). Ilmastonmuutokseen kohdistuvaa yliopistokoulutusta ja tutkimusta tulisi syventää ja laajentaa sekä perustutkimuksessa että soveltavassa sopeutumistutkimuksessa.

| 2.5.3 | Peruskysymys on kuitenkin se, että EU:n viljelymaiden yleisestä kasvukunnosta huolehditaan. Viljelytapoja kehittämällä voidaan pienentää maaperässä tapahtuvia kielteisiä muutoksia. Yksi kriittinen kysymys maataloudelle on tulevan vesipolitiikan sisältö varsinkin niillä alueilla, joilla veden puute on paheneva ongelma. |
| --- | --- |

2.5.3

Peruskysymys on kuitenkin se, että EU:n viljelymaiden yleisestä kasvukunnosta huolehditaan. Viljelytapoja kehittämällä voidaan pienentää maaperässä tapahtuvia kielteisiä muutoksia. Yksi kriittinen kysymys maataloudelle on tulevan vesipolitiikan sisältö varsinkin niillä alueilla, joilla veden puute on paheneva ongelma.

| 2.6 | Ilmastonmuutoksen vaikutukset elintarvikkeiden maailmanmarkkinoihin vaativat lisätutkimusta, sillä markkinamuutokset vaikuttavat myös EU:n omiin tuotantotavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.6

Ilmastonmuutoksen vaikutukset elintarvikkeiden maailmanmarkkinoihin vaativat lisätutkimusta, sillä markkinamuutokset vaikuttavat myös EU:n omiin tuotantotavoitteisiin.

| 2.7 | Euroopan unioni on tehnyt useita maatalouteen vaikuttavia ympäristöpoliittisia toimia, joilla pyritään kasvihuonepäästöjen vähentämiseen. Samoin EU on halunnut suunnata maataloustuotantoa bioenergian tuottamiseen, jolla olisi myös positiivisia ympäristö- ja ilmastopoliittisia vaikutuksia. EU:n tulisi kehittää uusia maatalouden ympäristötoimia lannoitteiden käytön tehostamiseksi ja karjan tuottaman metaanin vähentämiseksi mahdollisimman paljon tai sen talteenottamiseksi. Näin ollen EU:n maatalous- ja ympäristöpolitiikan suunnanmuutokset ovat vaikuttamassa päästöjen määrään tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.7

Euroopan unioni on tehnyt useita maatalouteen vaikuttavia ympäristöpoliittisia toimia, joilla pyritään kasvihuonepäästöjen vähentämiseen. Samoin EU on halunnut suunnata maataloustuotantoa bioenergian tuottamiseen, jolla olisi myös positiivisia ympäristö- ja ilmastopoliittisia vaikutuksia. EU:n tulisi kehittää uusia maatalouden ympäristötoimia lannoitteiden käytön tehostamiseksi ja karjan tuottaman metaanin vähentämiseksi mahdollisimman paljon tai sen talteenottamiseksi. Näin ollen EU:n maatalous- ja ympäristöpolitiikan suunnanmuutokset ovat vaikuttamassa päästöjen määrään tulevaisuudessa.

| 2.8 | Uudessa tilanteessa viljelyalaa tulisi käyttää nykyistä selvästi enemmän non food -tuotantoon. Biopolttoaineiden käyttötaso on useimmissa EU-maissa edelleen todella alhainen. Tuotantoa on merkittävästi lisättävä, jotta EU:n asettama biopolttoaineiden tavoitekäyttötaso saavutettaisiin. EU:n tulisi muuttaa eräitä energiakasvien tuottamista rajoittavia säädöksiä, kuten tukien pinta-alarajoitus ja kesantopeltojen käyttö non food -tuotantoon. Bioenergian käyttöä voi perustella työllisyysnäkökulmalla, energiatuotannon monipuolistamisella sekä käytön myönteisillä ilmastovaikutuksilla. |
| --- | --- |

2.8

Uudessa tilanteessa viljelyalaa tulisi käyttää nykyistä selvästi enemmän non food -tuotantoon. Biopolttoaineiden käyttötaso on useimmissa EU-maissa edelleen todella alhainen. Tuotantoa on merkittävästi lisättävä, jotta EU:n asettama biopolttoaineiden tavoitekäyttötaso saavutettaisiin. EU:n tulisi muuttaa eräitä energiakasvien tuottamista rajoittavia säädöksiä, kuten tukien pinta-alarajoitus ja kesantopeltojen käyttö non food -tuotantoon. Bioenergian käyttöä voi perustella työllisyysnäkökulmalla, energiatuotannon monipuolistamisella sekä käytön myönteisillä ilmastovaikutuksilla.

| 2.8.1 | EU:n tulisi antaa maatalousalalle mahdollisuus täyttää täysimääräisesti roolinsa biopolttoaineiden tuottajana, jotta EU pääsisi lähemmäksi biopolttoainedirektiivin tavoitteita. Unionin tulisi uudelleen arvioida tiettyjen YMP:n säännösten mukauttamista ja ottaa uudelleen harkittavaksi WTO:n ns. Blair House -sopimuksen sisältö. Blair House -sopimus rajoittaa non food -tuotantoon tarkoitettua öljykasvien tuotantoa, joka on tuotettu kesannoiduilla pelloilla. Tämä rajoite EU:n tulisi poistaa, koska enää ei ole öljykasvien tuotantoon suunnattua tuotantotukea. |
| --- | --- |

2.8.1

EU:n tulisi antaa maatalousalalle mahdollisuus täyttää täysimääräisesti roolinsa biopolttoaineiden tuottajana, jotta EU pääsisi lähemmäksi biopolttoainedirektiivin tavoitteita. Unionin tulisi uudelleen arvioida tiettyjen YMP:n säännösten mukauttamista ja ottaa uudelleen harkittavaksi WTO:n ns. Blair House -sopimuksen sisältö. Blair House -sopimus rajoittaa non food -tuotantoon tarkoitettua öljykasvien tuotantoa, joka on tuotettu kesannoiduilla pelloilla. Tämä rajoite EU:n tulisi poistaa, koska enää ei ole öljykasvien tuotantoon suunnattua tuotantotukea.

| 2.8.2 | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen vaatii koko elintarvikeketjulta koordinoitua yhteistyötä sekä kansallisesti että EU:n tasolla. Sopeutumisprosessi on suuri haaste myös kuluttajille, joita tulisi palvella tasokkaalla valistus- ja tiedotustoiminnalla. EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi luoda koordinoitu koulutus-, valistus- ja tiedotuskampanja, jolla pyritään lisäämään kansalaisten perustietoja monimutkaisesta ilmastonmuutosprosessista. |
| --- | --- |

2.8.2

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen vaatii koko elintarvikeketjulta koordinoitua yhteistyötä sekä kansallisesti että EU:n tasolla. Sopeutumisprosessi on suuri haaste myös kuluttajille, joita tulisi palvella tasokkaalla valistus- ja tiedotustoiminnalla. EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi luoda koordinoitu koulutus-, valistus- ja tiedotuskampanja, jolla pyritään lisäämään kansalaisten perustietoja monimutkaisesta ilmastonmuutosprosessista.

3.   Kalastuksessakin sopeutumistarvetta

| 3.1 | EU:n kalastuspolitiikka on keskittynyt pääasiassa kalakantojen hallintaan ja markkinoiden ohjailuun. Huoli vesien laadun muuttumisesta koskee tietysti myös kalastusta. EU:n kalastuspolitiikassa ei ole konkreettisesti otettu huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Unionin ilmastolinjauksissa on kuitenkin todettu, että ilmastonmuutoksella on pidemmällä aikavälillä vaikutuksia kalastuselinkeinoon koko EU:ssa sekä alueellisesti. EU katsoo, että se pystyy mukautumaan ja sopeutumaan tuleviin muutoksiin. Nykytiedon mukaan ilmastonmuutoksen aiheuttama vesien lämpeneminen ei merkinne suuria muutoksia isoissa merissä. Sen sijaan pienemmissä vesissä kuten lammissa, joissa ja järvissä vaikutus tulee olemaan merkittävämpi. Kalakannat tulevat todennäköisesti muuttumaan huomattavasti mm. ravintotilanteen muuttuessa. Lämpimiin vesiin voi tulla siis erilaisia uusia kalakantoja ja vanhat voivat hävitä. |
| --- | --- |

3.1

EU:n kalastuspolitiikka on keskittynyt pääasiassa kalakantojen hallintaan ja markkinoiden ohjailuun. Huoli vesien laadun muuttumisesta koskee tietysti myös kalastusta. EU:n kalastuspolitiikassa ei ole konkreettisesti otettu huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Unionin ilmastolinjauksissa on kuitenkin todettu, että ilmastonmuutoksella on pidemmällä aikavälillä vaikutuksia kalastuselinkeinoon koko EU:ssa sekä alueellisesti. EU katsoo, että se pystyy mukautumaan ja sopeutumaan tuleviin muutoksiin. Nykytiedon mukaan ilmastonmuutoksen aiheuttama vesien lämpeneminen ei merkinne suuria muutoksia isoissa merissä. Sen sijaan pienemmissä vesissä kuten lammissa, joissa ja järvissä vaikutus tulee olemaan merkittävämpi. Kalakannat tulevat todennäköisesti muuttumaan huomattavasti mm. ravintotilanteen muuttuessa. Lämpimiin vesiin voi tulla siis erilaisia uusia kalakantoja ja vanhat voivat hävitä.

| 3.2 | Muutokset voivat olla suurempia pohjoisten EU-maiden sisä- ja merien rantavesissä. Kylmien vesien laatukalat voivat joutua uhanalaiseksi. On ilmeistä, että varsinkin pohjoisten EU-alueiden arvokalat, kuten lohikalat, vähenevät ja ns. vähempiarvoiset roskakalat lisääntyvät. Myös eri kalalajien sopeutumiskyky vaihtelee hyvin paljon. Keskeistä tietysti on ilmastonmuutoksen nopeus ja sen vaikutus vesistöihin. Ilmastonmuutoksen perussuunta merkitsee vesien lämpötilan nousua, mistä on tieteellistä näyttöä mm. napa-alueilla ja Siperian soilla. Toisaalta meriekosysteemi on suhteellisen joustava reagoidessaan ilmastonmuutosvaikutuksiin. Tilanne on selkeästi hankalampi sisävesissä, siis joissa ja järvissä. Tällä hetkellä asiaa koskevaa sopeutumistutkimusta on niukasti saatavilla. |
| --- | --- |

3.2

Muutokset voivat olla suurempia pohjoisten EU-maiden sisä- ja merien rantavesissä. Kylmien vesien laatukalat voivat joutua uhanalaiseksi. On ilmeistä, että varsinkin pohjoisten EU-alueiden arvokalat, kuten lohikalat, vähenevät ja ns. vähempiarvoiset roskakalat lisääntyvät. Myös eri kalalajien sopeutumiskyky vaihtelee hyvin paljon. Keskeistä tietysti on ilmastonmuutoksen nopeus ja sen vaikutus vesistöihin. Ilmastonmuutoksen perussuunta merkitsee vesien lämpötilan nousua, mistä on tieteellistä näyttöä mm. napa-alueilla ja Siperian soilla. Toisaalta meriekosysteemi on suhteellisen joustava reagoidessaan ilmastonmuutosvaikutuksiin. Tilanne on selkeästi hankalampi sisävesissä, siis joissa ja järvissä. Tällä hetkellä asiaa koskevaa sopeutumistutkimusta on niukasti saatavilla.

| 3.3 | Kalanviljelyn mahdollisuudet voivat parantua ilmastomuutoksen seurauksena. Tulevaisuudessa vesistöjen vesimäärä kasvaa, mikä lisää rantavesistöjen pinta-alaa ja antaa mahdollisuuden kalanviljelyn laajentamiseen. EU:n pohjoisien vesien lämpötilan nousu lisännee myös kalojen ravintovarastoja. Samalla vesien lämpeneminen voi aiheuttaa lisääntyviä tauti- ja laaturiskejä. Veden lämpötilan muutokset vaikuttavat paitsi talouteen myös luontoon — ennen kaikkea biologisen monimuotoisuuden heikkenemisenä. |
| --- | --- |

3.3

Kalanviljelyn mahdollisuudet voivat parantua ilmastomuutoksen seurauksena. Tulevaisuudessa vesistöjen vesimäärä kasvaa, mikä lisää rantavesistöjen pinta-alaa ja antaa mahdollisuuden kalanviljelyn laajentamiseen. EU:n pohjoisien vesien lämpötilan nousu lisännee myös kalojen ravintovarastoja. Samalla vesien lämpeneminen voi aiheuttaa lisääntyviä tauti- ja laaturiskejä. Veden lämpötilan muutokset vaikuttavat paitsi talouteen myös luontoon — ennen kaikkea biologisen monimuotoisuuden heikkenemisenä.

| 3.4 | Kalavarojen kestävän kehityksen on perustuttava tietoon ja tutkimukseen. EU:n kalastuspolitiikka on usein ollut hyvin vaikeasti hallittavissa ja johdettavissa. Sektorilla on ollut suuria haasteita ja paineita kuten kannattavuus- ja dioksiiniongelmat sekä kalastuksen säätely. Kalasektorin sopeutumiskykyä voidaan parantaa myös vähentämällä ihmisen haitallisilla toimillaan aiheuttamaa vesistöjen rehevöitymistä ja veden laadun heikkenemistä. Kalastus on ala, jolla ilmastonmuutostutkimuksen tarve on suuri. Vesiekosysteemin prosessit ovat hyvin monimutkaisia, mikä asettaa tutkimukselle suuria vaatimuksia. EU voisi antaa tähän toimintaan lisäresursseja ja laajentaa monenvälistä kansainvälistä tutkimustoimintaa ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.4

Kalavarojen kestävän kehityksen on perustuttava tietoon ja tutkimukseen. EU:n kalastuspolitiikka on usein ollut hyvin vaikeasti hallittavissa ja johdettavissa. Sektorilla on ollut suuria haasteita ja paineita kuten kannattavuus- ja dioksiiniongelmat sekä kalastuksen säätely. Kalasektorin sopeutumiskykyä voidaan parantaa myös vähentämällä ihmisen haitallisilla toimillaan aiheuttamaa vesistöjen rehevöitymistä ja veden laadun heikkenemistä. Kalastus on ala, jolla ilmastonmuutostutkimuksen tarve on suuri. Vesiekosysteemin prosessit ovat hyvin monimutkaisia, mikä asettaa tutkimukselle suuria vaatimuksia. EU voisi antaa tähän toimintaan lisäresursseja ja laajentaa monenvälistä kansainvälistä tutkimustoimintaa ja yhteistyötä.

4.   Metsätaloudessa tarvitaan pitkän aikavälin strategioita

| 4.1 | EU:n metsävarat kasvavat jatkuvasti. Ainoastaan puolet vuotuisesta kasvusta kaadetaan samalla kun uusilla metsityshankkeilla luodaan lisää metsävaroja. Metsät ja puu ovat valtamerien jälkeen tärkeimpiä hiilinieluja. Puuperäisillä tuotteilla voidaan myös korvata uusiutumattomista materiaaleista valmistettuja tuotteita. Eurooppalainen metsäpolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n lainsäädäntö ja kansainväliset sopimukset vaikuttavat yhä enemmän eurooppalaiseen metsäpolitiikkaan. Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) on määrittänyt kestävän metsätalouden kriteerit ja osoittimet, jotka ovat metsäresurssien kestävän hyödyntämisen perusta. EU:n tulisi tukea tätä prosessia kestävän kehityksen puitteissa kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

4.1

EU:n metsävarat kasvavat jatkuvasti. Ainoastaan puolet vuotuisesta kasvusta kaadetaan samalla kun uusilla metsityshankkeilla luodaan lisää metsävaroja. Metsät ja puu ovat valtamerien jälkeen tärkeimpiä hiilinieluja. Puuperäisillä tuotteilla voidaan myös korvata uusiutumattomista materiaaleista valmistettuja tuotteita. Eurooppalainen metsäpolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n lainsäädäntö ja kansainväliset sopimukset vaikuttavat yhä enemmän eurooppalaiseen metsäpolitiikkaan. Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) on määrittänyt kestävän metsätalouden kriteerit ja osoittimet, jotka ovat metsäresurssien kestävän hyödyntämisen perusta. EU:n tulisi tukea tätä prosessia kestävän kehityksen puitteissa kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen.

| 4.2 | Hyvä hoito luo perustan metsän mahdollisuuksille sopeutua ilmastonmuutoksiin. Valtaosaa EU:n metsistä hoidetaan jatkuvasti, minkä vuoksi niiden tuottavuus ja elinvoima säilyvät suurina. Mahdolliset sopeuttamistoimet tulee aloittaa ajoissa, koska metsätaloudessa tarvitaan pitkän aikavälin ajattelua 15–150 vuoden kiertoaikojen vuoksi. Erityisesti on tässä vaiheessa keskityttävä uudistamismenetelmiin, johon liittyy esim. puulajien valinta. Koska ilmasto on muuttunut huomattavasti melko lyhyessä ajassa, Euroopan metsien odotetaan kuitenkin muuttuvan aiempaa alttiimmiksi esimerkiksi hyönteisten aiheuttamille tuhoille. EU:n tulisi kannustaa jäsenvaltioiden metsänhoitoviranomaisia ja intressiryhmiä (stakeholders) parantamaan yhteistyötään sekä varautua eri bioottisten organismien, kuten hyönteisten tai sienien, aiheuttamiin suuriin uhkiin. |
| --- | --- |

4.2

Hyvä hoito luo perustan metsän mahdollisuuksille sopeutua ilmastonmuutoksiin. Valtaosaa EU:n metsistä hoidetaan jatkuvasti, minkä vuoksi niiden tuottavuus ja elinvoima säilyvät suurina. Mahdolliset sopeuttamistoimet tulee aloittaa ajoissa, koska metsätaloudessa tarvitaan pitkän aikavälin ajattelua 15–150 vuoden kiertoaikojen vuoksi. Erityisesti on tässä vaiheessa keskityttävä uudistamismenetelmiin, johon liittyy esim. puulajien valinta. Koska ilmasto on muuttunut huomattavasti melko lyhyessä ajassa, Euroopan metsien odotetaan kuitenkin muuttuvan aiempaa alttiimmiksi esimerkiksi hyönteisten aiheuttamille tuhoille. EU:n tulisi kannustaa jäsenvaltioiden metsänhoitoviranomaisia ja intressiryhmiä (stakeholders) parantamaan yhteistyötään sekä varautua eri bioottisten organismien, kuten hyönteisten tai sienien, aiheuttamiin suuriin uhkiin.

| 4.3 | EU:ssa on paljon erilaisia metsiä. Euroopan metsät voidaan jakaa maantieteellisestä sijainnista riippuen boreaalisiin, Atlantin, Välimeren, mannervyöhykkeen, alpiinisiin ja Makronesian metsiin. Näiden alueiden bioottiset erot ovat erittäin suuria. Strategia peruselinkeinojen sopeuttamiseksi ilmastonmuutokseen tulee luoda metsätalouden osalta valtio- tai aluetasolla. Metsillä on tärkeä rooli Euroopan ekosysteemin keskeisenä vakauttavana tekijänä, ja ekosysteemin suojelemisella on ratkaiseva vaikutus maanosan luonnonvaraisiin ja osittain luonnonvaraisiin ympäristöihin. |
| --- | --- |

4.3

EU:ssa on paljon erilaisia metsiä. Euroopan metsät voidaan jakaa maantieteellisestä sijainnista riippuen boreaalisiin, Atlantin, Välimeren, mannervyöhykkeen, alpiinisiin ja Makronesian metsiin. Näiden alueiden bioottiset erot ovat erittäin suuria. Strategia peruselinkeinojen sopeuttamiseksi ilmastonmuutokseen tulee luoda metsätalouden osalta valtio- tai aluetasolla. Metsillä on tärkeä rooli Euroopan ekosysteemin keskeisenä vakauttavana tekijänä, ja ekosysteemin suojelemisella on ratkaiseva vaikutus maanosan luonnonvaraisiin ja osittain luonnonvaraisiin ympäristöihin.

| 4.4 | Ilmastonmuutos on jo lisännyt ja sen odotetaan edelleen lisäävän luonnonkatastrofeja. Metsien osalta se tarkoittaa lähinnä metsäpalojen, myrskyvahinkojen ja hyönteisten aiheuttamien laajojen tuhojen lisääntymistä. Jotta EU voisi torjua tällaisia kriisitilanteita, sen tulee ryhtyä toimiin, joilla saadaan avustustoimet nopeasti käyntiin ja joilla varmistetaan materiaalisen ja taloudellisen tuen riittävyys esimerkiksi unionin solidaarisuusrahaston tai samantapaisen välineen kautta. |
| --- | --- |

4.4

Ilmastonmuutos on jo lisännyt ja sen odotetaan edelleen lisäävän luonnonkatastrofeja. Metsien osalta se tarkoittaa lähinnä metsäpalojen, myrskyvahinkojen ja hyönteisten aiheuttamien laajojen tuhojen lisääntymistä. Jotta EU voisi torjua tällaisia kriisitilanteita, sen tulee ryhtyä toimiin, joilla saadaan avustustoimet nopeasti käyntiin ja joilla varmistetaan materiaalisen ja taloudellisen tuen riittävyys esimerkiksi unionin solidaarisuusrahaston tai samantapaisen välineen kautta.

| 4.5 | Koska metsät ovat hyvin herkkiä bioottiselle saastumiselle, EU:n tulisi valvoa tinkimättömästi raakapuun ja puuraaka-aineeseen perustuvien tuotteiden tuontia EU:n ulkopuolelta. Näin voidaan suojella tehokkaasti Euroopan metsiä haitallisilta vierailta lajeilta, kuten jotkut hyönteiset ja sienilajit. Tuontivalvonnalla ei saa luoda perusteettomia esteitä kansainväliseen kauppaan. |
| --- | --- |

4.5

Koska metsät ovat hyvin herkkiä bioottiselle saastumiselle, EU:n tulisi valvoa tinkimättömästi raakapuun ja puuraaka-aineeseen perustuvien tuotteiden tuontia EU:n ulkopuolelta. Näin voidaan suojella tehokkaasti Euroopan metsiä haitallisilta vierailta lajeilta, kuten jotkut hyönteiset ja sienilajit. Tuontivalvonnalla ei saa luoda perusteettomia esteitä kansainväliseen kauppaan.

| 4.6 | Metsäpalot ovat jo nyt hyvin suuri ongelma ennen kaikkea unionin eteläosissa. Koska ilmastonmuutoksen odotetaan pahentavan tilannetta entisestään, on äärimmäisen tärkeää, että EU jatkaa jo aloitettua työtään metsäpalojen torjumiseksi ja niiden leviämisen estämiseksi sekä laatii ”eurooppalaisia riskinhallintasuunnitelmia”. |
| --- | --- |

4.6

Metsäpalot ovat jo nyt hyvin suuri ongelma ennen kaikkea unionin eteläosissa. Koska ilmastonmuutoksen odotetaan pahentavan tilannetta entisestään, on äärimmäisen tärkeää, että EU jatkaa jo aloitettua työtään metsäpalojen torjumiseksi ja niiden leviämisen estämiseksi sekä laatii ”eurooppalaisia riskinhallintasuunnitelmia”.

| 4.7 | Kestävän metsänhoidon avulla pidetään yllä jatkuvasti lisääntyviä metsävaroja. Puu on uusiutuva luonnonvara, ja edistämällä sen käyttöä rakennusmateriaalina ja energianlähteenä sidotaan tehokkaimmin hiilidioksidia metsissä ja metsätuotteissa, jotka sekä toimivat hiilinieluina että korvaavat uusiutumattomiin luonnonvaroihin perustuvia materiaaleja. Puun käytön lisääminen on useissa maissa yksi harvoista vaihtoehdoista uusien työpaikkojen lisäämiseksi, varsinkin maaseudulla. Tämä pätee erityisesti metsäenergiaan, jonka tuottaminen on melko työlästä, ja sitä tuotetaan usein paikallistasolla yrittäjien voimin puupolttouuneja käyttämällä. |
| --- | --- |

4.7

Kestävän metsänhoidon avulla pidetään yllä jatkuvasti lisääntyviä metsävaroja. Puu on uusiutuva luonnonvara, ja edistämällä sen käyttöä rakennusmateriaalina ja energianlähteenä sidotaan tehokkaimmin hiilidioksidia metsissä ja metsätuotteissa, jotka sekä toimivat hiilinieluina että korvaavat uusiutumattomiin luonnonvaroihin perustuvia materiaaleja. Puun käytön lisääminen on useissa maissa yksi harvoista vaihtoehdoista uusien työpaikkojen lisäämiseksi, varsinkin maaseudulla. Tämä pätee erityisesti metsäenergiaan, jonka tuottaminen on melko työlästä, ja sitä tuotetaan usein paikallistasolla yrittäjien voimin puupolttouuneja käyttämällä.

| 4.8 | Metsänhoito perustuu monimutkaiseen biologiseen järjestelmään, jonka tutkiminen kestää kauan muun muassa pitkien kiertoaikojen vuoksi. Infrastruktuuri ja eri logistiset järjestelmät kuuluvat taloudellisesti kannattavan metsänhoidon tukipilareihin. Ilmastonmuutoksen katsotaan muun muassa aiheuttavan kuivuutta etelässä ja samalla lisäävän maaperän kosteutta pohjoisempana, minkä vuoksi syntyy tarve kehittää esimerkiksi käveleviä metsäkoneita, jotka pystyvät työskentelemään vaikuttamatta liikaa maaperään, sekä panostaa biologiseen perustutkimukseen. Voidakseen säilyttää eurooppalaisen metsätalousmallin ja sopeutua muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin EU:n tulee varmistaa alan tutkimus- ja kehitystoiminnan riittävä rahoitus. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman valmistelun aikana perustettu Forest Based Sector Technology Platform tulee ottaa huomioon. Lisäksi tulee helpottaa yhteistyötä eri tutkimuslaitosten välillä koko Euroopassa ja maailmassa. |
| --- | --- |

4.8

Metsänhoito perustuu monimutkaiseen biologiseen järjestelmään, jonka tutkiminen kestää kauan muun muassa pitkien kiertoaikojen vuoksi. Infrastruktuuri ja eri logistiset järjestelmät kuuluvat taloudellisesti kannattavan metsänhoidon tukipilareihin. Ilmastonmuutoksen katsotaan muun muassa aiheuttavan kuivuutta etelässä ja samalla lisäävän maaperän kosteutta pohjoisempana, minkä vuoksi syntyy tarve kehittää esimerkiksi käveleviä metsäkoneita, jotka pystyvät työskentelemään vaikuttamatta liikaa maaperään, sekä panostaa biologiseen perustutkimukseen. Voidakseen säilyttää eurooppalaisen metsätalousmallin ja sopeutua muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin EU:n tulee varmistaa alan tutkimus- ja kehitystoiminnan riittävä rahoitus. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman valmistelun aikana perustettu Forest Based Sector Technology Platform tulee ottaa huomioon. Lisäksi tulee helpottaa yhteistyötä eri tutkimuslaitosten välillä koko Euroopassa ja maailmassa.

| 4.9 | Taloudellisesti kestävä metsätalous on ehdoton edellytys sille, että EU:ssa yksityisomistuksessa olevia sekä julkisia metsiä hoidetaan ja pidetään terveinä. EU:n tulee pitää kaikessa lainsäädännössä metsäsektoria itsenäisenä sektorina ja arvioida aina seuraukset myös tästä näkökulmasta, jotta ei luoda tahattomasti metsille haitallisia säädöksiä. |
| --- | --- |

4.9

Taloudellisesti kestävä metsätalous on ehdoton edellytys sille, että EU:ssa yksityisomistuksessa olevia sekä julkisia metsiä hoidetaan ja pidetään terveinä. EU:n tulee pitää kaikessa lainsäädännössä metsäsektoria itsenäisenä sektorina ja arvioida aina seuraukset myös tästä näkökulmasta, jotta ei luoda tahattomasti metsille haitallisia säädöksiä.

| 4.10 | Alkuperäisillä puulajeilla on muita paremmat edellytykset sopeutua paikallisiin ilmastonmuutoksiin geeniaineksensa avulla. Tästä syystä tulisi suosia kotimaisia puulajeja samalla kun tulisi pyrkiä siirtämään tiettyjä lajeja pohjoiseen päin Euroopassa. Lisäksi tulee suosia sekametsiä mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

4.10

Alkuperäisillä puulajeilla on muita paremmat edellytykset sopeutua paikallisiin ilmastonmuutoksiin geeniaineksensa avulla. Tästä syystä tulisi suosia kotimaisia puulajeja samalla kun tulisi pyrkiä siirtämään tiettyjä lajeja pohjoiseen päin Euroopassa. Lisäksi tulee suosia sekametsiä mahdollisuuksien mukaan.

| 4.11 | Ilmastonmuutos kasvattaa mitä todennäköisimmin teollisuus- ja kehitysmaiden välisiä taloudellisia eroja. EU:n tulee tukea maailmanlaajuisen sitovan metsäyleissopimuksen laatimista. Siihen tulisi sisältyä sopeuttamisstrategioita, jotka auttaisivat ohjaamaan kehitystä useissa kehitysmaissa. Tärkeiden metsävarojen turvaamiseksi koko maailmassa tarvitaan valmiuksien kehittämistä ja hyvää hallintotapaa. Kioton pöytäkirjaan perustuvalla puhtaan kehityksen mekanismilla (CDM) kannustetaan EU:n toimijoita edistämään metsänistutuksia ja lisätään hiilidioksidipäästöjen kiintiöjärjestelmää koskevia EU:n toimia kehitysmaissa. |
| --- | --- |

4.11

Ilmastonmuutos kasvattaa mitä todennäköisimmin teollisuus- ja kehitysmaiden välisiä taloudellisia eroja. EU:n tulee tukea maailmanlaajuisen sitovan metsäyleissopimuksen laatimista. Siihen tulisi sisältyä sopeuttamisstrategioita, jotka auttaisivat ohjaamaan kehitystä useissa kehitysmaissa. Tärkeiden metsävarojen turvaamiseksi koko maailmassa tarvitaan valmiuksien kehittämistä ja hyvää hallintotapaa. Kioton pöytäkirjaan perustuvalla puhtaan kehityksen mekanismilla (CDM) kannustetaan EU:n toimijoita edistämään metsänistutuksia ja lisätään hiilidioksidipäästöjen kiintiöjärjestelmää koskevia EU:n toimia kehitysmaissa.

| 4.12 | Ilmastonmuutos on koko EU:hun ja eri yhteiskuntiin voimakkaasti vaikuttava tekijä. Unionin tulisi merkittävästi lisätä opetusta, koulutusta, tiedotustoimintaa ja julkista keskustelua, jotta kansalaiset voisivat ymmärtää syvällisesti, miten merkittävästi ilmastonmuutos vaikuttaa unionin metsien tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

4.12

Ilmastonmuutos on koko EU:hun ja eri yhteiskuntiin voimakkaasti vaikuttava tekijä. Unionin tulisi merkittävästi lisätä opetusta, koulutusta, tiedotustoimintaa ja julkista keskustelua, jotta kansalaiset voisivat ymmärtää syvällisesti, miten merkittävästi ilmastonmuutos vaikuttaa unionin metsien tulevaisuuteen.

| 4.13 | Ilmastonmuutoksesta voi olla myös myönteisiä seurauksia metsätalouteen, ainakin lyhyellä aikavälillä. Tämä pätee erityisesti Euroopan pohjoisimpiin osiin, joissa on jo nyt nykyaikainen, pitkälle kehittynyt itsenäinen metsäsektori. Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulisi ottaa huomioon koko EU-alueen metsäsektorin kehittämistoiminnassa. |
| --- | --- |

4.13

Ilmastonmuutoksesta voi olla myös myönteisiä seurauksia metsätalouteen, ainakin lyhyellä aikavälillä. Tämä pätee erityisesti Euroopan pohjoisimpiin osiin, joissa on jo nyt nykyaikainen, pitkälle kehittynyt itsenäinen metsäsektori. Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulisi ottaa huomioon koko EU-alueen metsäsektorin kehittämistoiminnassa.

| 4.14 | Korkki ja muut kuin puusta tehdyt tuotteet ja metsän antimet, kuten marjat, sienet ja ympäristöpalvelut, tulee ottaa tarkasti huomioon analysoitaessa tulevia muutoksia. Korkin ohella erityisesti riistakannoista huolehtiminen on merkittävä osa tämän päivän nykyaikaista metsätaloutta ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

4.14

Korkki ja muut kuin puusta tehdyt tuotteet ja metsän antimet, kuten marjat, sienet ja ympäristöpalvelut, tulee ottaa tarkasti huomioon analysoitaessa tulevia muutoksia. Korkin ohella erityisesti riistakannoista huolehtiminen on merkittävä osa tämän päivän nykyaikaista metsätaloutta ja kestävää kehitystä.

| 4.15 | Unionin metsästrategiassa vuodelta 1998 ja komission parhaillaan valmistelemassa toimintasuunnitelmassa tulee ottaa huomioon ilmastomuutos ja ehdottaa tarpeellisia toimia, jotka voisivat edesauttaa puuvarannon mobilisointia. Komission tiedonannossa ja neuvoston päätelmissä on asetettu yhdeksi päätavoitteeksi metsätalouden ilmastomuutokseen sopeutuminen. Tässä prosessissa on välttämätöntä ylläpitää toimivaa ja tiivistä yhteistyötä komission eri pääosastojen, jäsenmaiden sekä intressiryhmien kesken. |
| --- | --- |

4.15

Unionin metsästrategiassa vuodelta 1998 ja komission parhaillaan valmistelemassa toimintasuunnitelmassa tulee ottaa huomioon ilmastomuutos ja ehdottaa tarpeellisia toimia, jotka voisivat edesauttaa puuvarannon mobilisointia. Komission tiedonannossa ja neuvoston päätelmissä on asetettu yhdeksi päätavoitteeksi metsätalouden ilmastomuutokseen sopeutuminen. Tässä prosessissa on välttämätöntä ylläpitää toimivaa ja tiivistä yhteistyötä komission eri pääosastojen, jäsenmaiden sekä intressiryhmien kesken.

| 4.16 | EU:n pitää pyrkiä saamaan eri kansainvälisiin sopimuksiin ja metsäohjelmiin tiettyä joustavuutta, jotta esimerkiksi hätätilanteissa voidaan kaataa metsäalueita, joiden terveys on heikentynyt ja joissa hyönteistuhot tulisivat suuriksi. Näin alueet voidaan metsittää nopeasti uudelleen sopivammilla puulajeilla. |
| --- | --- |

4.16

EU:n pitää pyrkiä saamaan eri kansainvälisiin sopimuksiin ja metsäohjelmiin tiettyä joustavuutta, jotta esimerkiksi hätätilanteissa voidaan kaataa metsäalueita, joiden terveys on heikentynyt ja joissa hyönteistuhot tulisivat suuriksi. Näin alueet voidaan metsittää nopeasti uudelleen sopivammilla puulajeilla.

5.   Johtopäätöksiä ja suosituksia

| 5.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää ilmastonmuutosta lähivuosien ja vuosikymmenien suurimpana haasteena Euroopan unionille ja koko maapallolle. EU:n on tehostettava merkittävästi ilmastonmuutoksen torjuntatoimia sekä aloitettava johdonmukainen eri politiikan lohkojen sopeuttamisstrategioiden rakentaminen. Tulevien puheenjohtajamaiden on kiinnitettävä lisääntyvää huomiota ilmastonmuutospolitiikan laajentamiseksi myös sopeutumistoimiin. |
| --- | --- |

5.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää ilmastonmuutosta lähivuosien ja vuosikymmenien suurimpana haasteena Euroopan unionille ja koko maapallolle. EU:n on tehostettava merkittävästi ilmastonmuutoksen torjuntatoimia sekä aloitettava johdonmukainen eri politiikan lohkojen sopeuttamisstrategioiden rakentaminen. Tulevien puheenjohtajamaiden on kiinnitettävä lisääntyvää huomiota ilmastonmuutospolitiikan laajentamiseksi myös sopeutumistoimiin.

| 5.2 | ETSK katsoo, että maaseudun elinkeinot, maa- ja metsätalous sekä kalastus ovat tuottaneet vain vähän kasvihuonepäästöjä, minkä vuoksi nämä sektorit ovat jääneet taka-alalle unionin ilmastonmuutospolitiikassa. Ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tutkimusten mukaan ilmastonmuutos ei ole vältettävissä ja siksi on tärkeätä, että EU valmistautuu myös näiden sektorien sopeutumistoimiin. |
| --- | --- |

5.2

ETSK katsoo, että maaseudun elinkeinot, maa- ja metsätalous sekä kalastus ovat tuottaneet vain vähän kasvihuonepäästöjä, minkä vuoksi nämä sektorit ovat jääneet taka-alalle unionin ilmastonmuutospolitiikassa. Ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tutkimusten mukaan ilmastonmuutos ei ole vältettävissä ja siksi on tärkeätä, että EU valmistautuu myös näiden sektorien sopeutumistoimiin.

| 5.3 | ETSK pitää välttämättömänä, että unioni lisää olennaisesti tutkimusresursseja ilmastonmuutoksen ja sopeuttamispolitiikkojen analysoimiseksi ja varmuusohjelmien toteuttamiseksi. Tämä koskee erityisesti luonnonvaroihin perustuvia elinkeinoja. |
| --- | --- |

5.3

ETSK pitää välttämättömänä, että unioni lisää olennaisesti tutkimusresursseja ilmastonmuutoksen ja sopeuttamispolitiikkojen analysoimiseksi ja varmuusohjelmien toteuttamiseksi. Tämä koskee erityisesti luonnonvaroihin perustuvia elinkeinoja.

| 5.4 | ETSK esittää vaatimuksen, että EU:n kaikki kasvukykyiset pellot pidetään tuotantokelpoisina. EU:n on tästä näkökulmasta tehostettava toimia ruokaturvan ja huoltovarmuuden tehostamiseksi. Ilmastonmuutoksen epävarmuustekijät näille peruselinkeinoille on otettava konkreettisesti huomioon suunniteltaessa EU:n tulevaa maatalouden tuki- ja tuotanto-, kauppa- ja energiapolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.4

ETSK esittää vaatimuksen, että EU:n kaikki kasvukykyiset pellot pidetään tuotantokelpoisina. EU:n on tästä näkökulmasta tehostettava toimia ruokaturvan ja huoltovarmuuden tehostamiseksi. Ilmastonmuutoksen epävarmuustekijät näille peruselinkeinoille on otettava konkreettisesti huomioon suunniteltaessa EU:n tulevaa maatalouden tuki- ja tuotanto-, kauppa- ja energiapolitiikkaa.

| 5.5 | ETSK edellyttää, että EU ottaa kansainvälisillä foorumeilla esille ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset maapallon nälkäongelman torjumiseksi; nälkäongelma on ilmeinen seuraus erityisesti päiväntasaajan alueilla olevissa kehitysmaissa. |
| --- | --- |

5.5

ETSK edellyttää, että EU ottaa kansainvälisillä foorumeilla esille ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset maapallon nälkäongelman torjumiseksi; nälkäongelma on ilmeinen seuraus erityisesti päiväntasaajan alueilla olevissa kehitysmaissa.

| 5.6 | ETSK katsoo, että ilmastonmuutoksen torjunnan ohella EU:ssa ja kaikissa jäsenvaltioissa on aloitettava ilmastonmuutoksen elinkeinopohjainen sopeuttamistrategioiden valmistelu. Joissakin jäsenmaissa on kyseisiä strategioita jo valmisteltu. Unioni voi antaa tähän työhön hyvän koordinaatiohyödyn ja kansainvälisten sopimusten antaman tuen, mikä tehostaisi ko. työtä myös globaalisella tasolla. |
| --- | --- |

5.6

ETSK katsoo, että ilmastonmuutoksen torjunnan ohella EU:ssa ja kaikissa jäsenvaltioissa on aloitettava ilmastonmuutoksen elinkeinopohjainen sopeuttamistrategioiden valmistelu. Joissakin jäsenmaissa on kyseisiä strategioita jo valmisteltu. Unioni voi antaa tähän työhön hyvän koordinaatiohyödyn ja kansainvälisten sopimusten antaman tuen, mikä tehostaisi ko. työtä myös globaalisella tasolla.

| 5.7 | ETSK pitää tärkeänä, että ilmastonmuutoksen kerrannaisvaikutukset maaseutuelinkeinoihin tutkitaan. Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat suuria myös muilla toimialoilla (teollisuus, energia, liikenne, turismi, terveys), millä on välillisiä vaikutuksia maaseutuelinkeinojen kehitykseen ja sopeuttamistarpeisiin. |
| --- | --- |

5.7

ETSK pitää tärkeänä, että ilmastonmuutoksen kerrannaisvaikutukset maaseutuelinkeinoihin tutkitaan. Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat suuria myös muilla toimialoilla (teollisuus, energia, liikenne, turismi, terveys), millä on välillisiä vaikutuksia maaseutuelinkeinojen kehitykseen ja sopeuttamistarpeisiin.

| 5.8 | EU:n ja jäsenvaltioiden valmius arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia kalastukseen on heikohko. Tehtävä liittyy olennaisesti vesitalouden kehittymiseen tulevaisuudessa. Kalastuspolitiikassa joudutaan myös arvioimaan tapahtuvia muutoksia elinkeinon sopeuttamiseksi vesivarojen ja kalastusolosuhteiden muuttumiseen. |
| --- | --- |

5.8

EU:n ja jäsenvaltioiden valmius arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia kalastukseen on heikohko. Tehtävä liittyy olennaisesti vesitalouden kehittymiseen tulevaisuudessa. Kalastuspolitiikassa joudutaan myös arvioimaan tapahtuvia muutoksia elinkeinon sopeuttamiseksi vesivarojen ja kalastusolosuhteiden muuttumiseen.

| 5.9 | ETSK katsoo, että puuvarojen tuotantoa ja käyttöä on pyrittävä lisäämään ja metsien merkitys ilmastonmuutoksen hillinnässä on otettava vakavasti. ETSK pitää tärkeänä, että metsänistutuksia lisätään niin EU:ssa kuin maailmanlaajuisestikin. Tämän tulisi olla myös EU:n kehityspolitiikan painopiste. |
| --- | --- |

5.9

ETSK katsoo, että puuvarojen tuotantoa ja käyttöä on pyrittävä lisäämään ja metsien merkitys ilmastonmuutoksen hillinnässä on otettava vakavasti. ETSK pitää tärkeänä, että metsänistutuksia lisätään niin EU:ssa kuin maailmanlaajuisestikin. Tämän tulisi olla myös EU:n kehityspolitiikan painopiste.

| 5.10 | ETSK ehdottaa, että EU esittäisi laajan tiedotus- ja koulutuskampanjan aloittamista sekä EU-maissa että kansainvälisesti, jotta myös kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien tietoisuutta voitaisiin lisätä. Näin voitaisiin nopeuttaa ilmastonmuutoksen sopeuttamisstrategioiden valmistelua ja käynnistämistä. |
| --- | --- |

5.10

ETSK ehdottaa, että EU esittäisi laajan tiedotus- ja koulutuskampanjan aloittamista sekä EU-maissa että kansainvälisesti, jotta myös kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien tietoisuutta voitaisiin lisätä. Näin voitaisiin nopeuttaa ilmastonmuutoksen sopeuttamisstrategioiden valmistelua ja käynnistämistä.

Bryssel 18. tammikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 69/10

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alkoholiin ja alkoholijuomiin sovellettavien valmisteverojen määristä (esitetty alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 92/84/ETY 8 artiklan mukaisesti)”

KOM(2004) 223 lopullinen

(2006/C 69/03)

Euroopan komissio päätti 27. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Clive Wilkinson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa (tammikuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 81 ääntä puolesta, 33 vastaan, ja 15 pidättyi äänestämästä.

1   Tiivistelmä päätelmistä ja suositukset

| 1.1 | Nykyinen alkoholin ja alkoholijuomien verotusjärjestelmä ei tarjoa kuluttajille sitä, mitä heillä olisi oikeus odottaa sisämarkkinoilta, mutta jäsenvaltiot eivät ole sopineet kyseisiä tuotteita koskevien valmisteverojensa yhdenmukaistamisesta nykyistä vähimmäismääriä koskevaa sopimusta pitemmälle. Kaupan ammattilaisten näkökulmasta valmisteverot ovat käyttövaltiossa perittäviä veroja. |
| --- | --- |

1.1

Nykyinen alkoholin ja alkoholijuomien verotusjärjestelmä ei tarjoa kuluttajille sitä, mitä heillä olisi oikeus odottaa sisämarkkinoilta, mutta jäsenvaltiot eivät ole sopineet kyseisiä tuotteita koskevien valmisteverojensa yhdenmukaistamisesta nykyistä vähimmäismääriä koskevaa sopimusta pitemmälle. Kaupan ammattilaisten näkökulmasta valmisteverot ovat käyttövaltiossa perittäviä veroja.

| 1.2 | Komitea katsoo, että nykyjärjestelmää koskevien komission raporttien esittämistiheyden pitäisi olla nykyistä realistisempi. Raportit tulisi laatia viiden vuoden välein. |
| --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että nykyjärjestelmää koskevien komission raporttien esittämistiheyden pitäisi olla nykyistä realistisempi. Raportit tulisi laatia viiden vuoden välein.

| 1.3 | Nykyisessä järjestelmässä syntyy säännöllisesti ongelmia tiettyjen tuotteiden luokittelusta, ja tämä voi johtaa siihen, että jokainen jäsenvaltio tekee omat ratkaisunsa. Asia ei ole helposti korjattavissa. Ongelmia on edelleen myös yhdistetyn nimikkeistön koodeissa. On syytä ottaa huomioon näihin tuotteisiin liittyvät kaupan kaksi suurta kategoriaa, toisaalta ammattilaisten välinen kauppa ja toisaalta yksityishenkilöiden tekemät ostot. Jälkimmäiset voidaan tehdä kahdella eri tavalla — joko suoraan tai kirjeenvaihdon välityksellä –, joista aiheutuu erilaisia ongelmia. |
| --- | --- |

1.3

Nykyisessä järjestelmässä syntyy säännöllisesti ongelmia tiettyjen tuotteiden luokittelusta, ja tämä voi johtaa siihen, että jokainen jäsenvaltio tekee omat ratkaisunsa. Asia ei ole helposti korjattavissa. Ongelmia on edelleen myös yhdistetyn nimikkeistön koodeissa. On syytä ottaa huomioon näihin tuotteisiin liittyvät kaupan kaksi suurta kategoriaa, toisaalta ammattilaisten välinen kauppa ja toisaalta yksityishenkilöiden tekemät ostot. Jälkimmäiset voidaan tehdä kahdella eri tavalla — joko suoraan tai kirjeenvaihdon välityksellä –, joista aiheutuu erilaisia ongelmia.

| 1.4 | Terveysongelmat aiheutuvat yksittäisten ihmisten alkoholin väärinkäytöstä, eivät sen nautintamuodosta. |
| --- | --- |

1.4

Terveysongelmat aiheutuvat yksittäisten ihmisten alkoholin väärinkäytöstä, eivät sen nautintamuodosta.

| 1.5 | Korkeat valmisteverot eivät ratkaise yksittäisten ihmisten alkoholin väärinkäytöstä aiheutuvia ongelmia. Ei ole olemassa vakuuttavia todisteita siitä, että korkeat valmisteverot vähentäisivät pitkällä aikavälillä väärinkäyttöön liittyviä ongelmia. Näihin ongelmiin tulee sen vuoksi pyrkiä löytämään ratkaisu muunlaisten, pääasiassa valistukseen ja ennaltaehkäisyyn perustuvien kansanterveyden kohentamiseen tähtäävien toimien avulla. |
| --- | --- |

1.5

Korkeat valmisteverot eivät ratkaise yksittäisten ihmisten alkoholin väärinkäytöstä aiheutuvia ongelmia. Ei ole olemassa vakuuttavia todisteita siitä, että korkeat valmisteverot vähentäisivät pitkällä aikavälillä väärinkäyttöön liittyviä ongelmia. Näihin ongelmiin tulee sen vuoksi pyrkiä löytämään ratkaisu muunlaisten, pääasiassa valistukseen ja ennaltaehkäisyyn perustuvien kansanterveyden kohentamiseen tähtäävien toimien avulla.

| 1.6 | Komitea suosittelee, että komissio harkitsee alkoholia sisältävien juomien jakamista kahteen perusluokkaan siten, että sovelletaan minimistandardiperustaa kaikkiin alkoholijuomiin, jotka kuuluvat edellä mainittuihin luokkiin, jäljempänä kohdissa 7.3–7.10 esitettävään tapaan. Tässä järjestelmässä kaikkia alkoholijuomia verotettaisiin niiden valmistusmenetelmän, terveysvaikutusten sekä alkoholipitoisuuden perusteella määräytyvän luokituksen mukaan. Viiniä ja muita käymisteitse valmistettuja juomia (olutta, omenasiideriä ja päärynäsiideriä) on kuitenkin tarkasteltava erikseen. |
| --- | --- |

1.6

Komitea suosittelee, että komissio harkitsee alkoholia sisältävien juomien jakamista kahteen perusluokkaan siten, että sovelletaan minimistandardiperustaa kaikkiin alkoholijuomiin, jotka kuuluvat edellä mainittuihin luokkiin, jäljempänä kohdissa 7.3–7.10 esitettävään tapaan. Tässä järjestelmässä kaikkia alkoholijuomia verotettaisiin niiden valmistusmenetelmän, terveysvaikutusten sekä alkoholipitoisuuden perusteella määräytyvän luokituksen mukaan. Viiniä ja muita käymisteitse valmistettuja juomia (olutta, omenasiideriä ja päärynäsiideriä) on kuitenkin tarkasteltava erikseen.

| 1.7 | Komitea on tietoinen siitä, että tällaista muutosta ei voitaisi toteuttaa nopeasti ja että se olisi otettava käyttöön pitkän ajan kuluessa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea on tietoinen siitä, että tällaista muutosta ei voitaisi toteuttaa nopeasti ja että se olisi otettava käyttöön pitkän ajan kuluessa.

2   Perusteluita

| 2.1 | Komissio on julkaissut kertomuksen (1) alkoholin ja alkoholijuomien vähimmäisveroja koskevasta EU:n laajuisesta järjestelmästä. Kertomuksessa tarkastellaan nykyistä järjestelmää sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta. Siinä päädytään tulokseen, että jäsenvaltioissa sovellettujen valmisteverojen yhdenmukaistaminen voisi vähentää petoksia ja kilpailuvääristymiä. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on julkaissut kertomuksen (1) alkoholin ja alkoholijuomien vähimmäisveroja koskevasta EU:n laajuisesta järjestelmästä. Kertomuksessa tarkastellaan nykyistä järjestelmää sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta. Siinä päädytään tulokseen, että jäsenvaltioissa sovellettujen valmisteverojen yhdenmukaistaminen voisi vähentää petoksia ja kilpailuvääristymiä.

| 2.2 | Kertomuksessa todetaan kuitenkin myös, että jäsenvaltioilla on hyvin erilaiset näkemykset valmisteverojen vähimmäismääristä (2), ja koska asia edellyttää yksimielistä päätöstä, komissio haluaa käynnistää aiheesta laajan keskustelun, jossa käsitellään kaikkia keskeisiä näkökohtia. Ns. rakennedirektiivin (3) säännöksiä on myös tarkasteltava uudelleen, ja ne on tarkoitus sisällyttää käsiteltäviin kysymyksiin. Käsillä oleva asiakirja on komitean panos kyseiseen keskusteluun. |
| --- | --- |

2.2

Kertomuksessa todetaan kuitenkin myös, että jäsenvaltioilla on hyvin erilaiset näkemykset valmisteverojen vähimmäismääristä (2), ja koska asia edellyttää yksimielistä päätöstä, komissio haluaa käynnistää aiheesta laajan keskustelun, jossa käsitellään kaikkia keskeisiä näkökohtia. Ns. rakennedirektiivin (3) säännöksiä on myös tarkasteltava uudelleen, ja ne on tarkoitus sisällyttää käsiteltäviin kysymyksiin. Käsillä oleva asiakirja on komitean panos kyseiseen keskusteluun.

3   Yleistä

| 3.1 | Komission kertomus tarjoaa erittäin hyödyllisen tilanneanalyysin, ja siinä esitetään lukuisia perusteita muutokselle, jota tarvitaan sisämarkkinoiden tehokkuuden lisäämiseksi (mikä hyödyttää kuluttajia) ja niiden selkeyttämiseksi (mikä vastaa alkoholijuoma-alan tarpeita). Tämä vähentäisi kilpailuvääristymiä ja lieventäisi oleellisesti nykyisiä petos- ja salakuljetusongelmia. |
| --- | --- |

3.1

Komission kertomus tarjoaa erittäin hyödyllisen tilanneanalyysin, ja siinä esitetään lukuisia perusteita muutokselle, jota tarvitaan sisämarkkinoiden tehokkuuden lisäämiseksi (mikä hyödyttää kuluttajia) ja niiden selkeyttämiseksi (mikä vastaa alkoholijuoma-alan tarpeita). Tämä vähentäisi kilpailuvääristymiä ja lieventäisi oleellisesti nykyisiä petos- ja salakuljetusongelmia.

| 3.2 | Kertomuksessa esitetään myös tietoja siitä, kuinka suuria tuloja (4) jäsenvaltiot keräävät alkoholijuomien valmisteveroilla ja kuinka paljon verokannat eroavat toisistaan (5). |
| --- | --- |

3.2

Kertomuksessa esitetään myös tietoja siitä, kuinka suuria tuloja (4) jäsenvaltiot keräävät alkoholijuomien valmisteveroilla ja kuinka paljon verokannat eroavat toisistaan (5).

| 3.3 | Jokaisella jäsenvaltiolla on oma veropolitiikkansa, eikä nykyisin ole havaittavissa merkkejä yhdenmukaistamishalukkuudesta. Tämä selittää, miksi komissio ei ole pyrkimyksistään huolimatta pystynyt raportoimaan nykyjärjestelmän toimeenpanosta alkuperäisessä direktiivissä edellytetyin väliajoin. Raporttien välistä aikaa tulisi pidentää. Viisivuotisjako voisi olla realistinen raportointiaikaväli. |
| --- | --- |

3.3

Jokaisella jäsenvaltiolla on oma veropolitiikkansa, eikä nykyisin ole havaittavissa merkkejä yhdenmukaistamishalukkuudesta. Tämä selittää, miksi komissio ei ole pyrkimyksistään huolimatta pystynyt raportoimaan nykyjärjestelmän toimeenpanosta alkuperäisessä direktiivissä edellytetyin väliajoin. Raporttien välistä aikaa tulisi pidentää. Viisivuotisjako voisi olla realistinen raportointiaikaväli.

| 3.4 | Jäsenvaltiot ottavat politiikkojensa muotoilussa huomioon saadut kokemukset, kansanterveyden, keskeiset väestötutkimustulokset sekä väestönsä kulttuuriset erityispiirteet ja elämäntavat. Verotusta koskevia muutoksia voidaan tehdä ainoastaan yksimielisesti, joten kaikki merkittävät muutokset, joista mahdollisesti päästäisiin sopimukseen, vaatisivat aikaa tullakseen voimaan. |
| --- | --- |

3.4

Jäsenvaltiot ottavat politiikkojensa muotoilussa huomioon saadut kokemukset, kansanterveyden, keskeiset väestötutkimustulokset sekä väestönsä kulttuuriset erityispiirteet ja elämäntavat. Verotusta koskevia muutoksia voidaan tehdä ainoastaan yksimielisesti, joten kaikki merkittävät muutokset, joista mahdollisesti päästäisiin sopimukseen, vaatisivat aikaa tullakseen voimaan.

| 3.5 | On muistettava, että kyseiset valmisteverot (6) koskevat alkoholipitoisia juomia, mutta että ne ovat erisuuruisia alkoholiluokasta riippuen. |
| --- | --- |

3.5

On muistettava, että kyseiset valmisteverot (6) koskevat alkoholipitoisia juomia, mutta että ne ovat erisuuruisia alkoholiluokasta riippuen.

4   Sisämarkkinat

| 4.1 | Verotukseen perustuvat kilpailuvääristymät (7) ja kauppavirtojen muutokset ovat ristiriidassa sisämarkkina-ajatuksen kanssa, mikäli tarkastellaan ainoastaan sisämarkkinoiden periaatteita. Molemmat ovat edelleen osa EU:n alkoholijuomamarkkinoita. |
| --- | --- |

4.1

Verotukseen perustuvat kilpailuvääristymät (7) ja kauppavirtojen muutokset ovat ristiriidassa sisämarkkina-ajatuksen kanssa, mikäli tarkastellaan ainoastaan sisämarkkinoiden periaatteita. Molemmat ovat edelleen osa EU:n alkoholijuomamarkkinoita.

| 4.2 | Toisaalta sisämarkkinoiden vuoksi kuluttaja pystyy hyötymään mahdollisuudesta tehdä rajanylittäviä alkoholiostoksia. Komitea kannattaa uutta ehdotusta näiden hyötyjen kasvattamisesta ja rationalisoimisesta sallimalla erityisesti alkoholin etäostaminen, jota voidaan pitää myönteisenä tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta. |
| --- | --- |

4.2

Toisaalta sisämarkkinoiden vuoksi kuluttaja pystyy hyötymään mahdollisuudesta tehdä rajanylittäviä alkoholiostoksia. Komitea kannattaa uutta ehdotusta näiden hyötyjen kasvattamisesta ja rationalisoimisesta sallimalla erityisesti alkoholin etäostaminen, jota voidaan pitää myönteisenä tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta.

| 4.3 | Jäsenvaltioiden on kuitenkin hyväksyttävä, että ensisijaisesti valmisteverojen (ja arvonlisäverokantojen) eroista johtuvien salakuljetus- ja petosilmiöiden vastaiseen taisteluun on suunnattava lisää resursseja. Tämä rikollinen toiminta on EU:lle vakava ongelma ja kohdistuu useimmiten sellaisiin jäsenvaltioihin, jotka ovat valinneet alkoholin korkean verotustason. |
| --- | --- |

4.3

Jäsenvaltioiden on kuitenkin hyväksyttävä, että ensisijaisesti valmisteverojen (ja arvonlisäverokantojen) eroista johtuvien salakuljetus- ja petosilmiöiden vastaiseen taisteluun on suunnattava lisää resursseja. Tämä rikollinen toiminta on EU:lle vakava ongelma ja kohdistuu useimmiten sellaisiin jäsenvaltioihin, jotka ovat valinneet alkoholin korkean verotustason.

| 4.4 | Unionin laajentumisen vaikutukset — jos niitä tällä alalla ylipäänsä onkaan — eivät ole vielä käyneet selviksi. Koska uusissa jäsenvaltioissa pätevät samat direktiivit, ja koska monet uudet jäsenvaltiot ovat liittymisen myötä joutuneet nostamaan valmisteverojaan, tulokset tuskin eroavat niissä suuresti vanhojen jäsenvaltioiden tilanteesta. |
| --- | --- |

4.4

Unionin laajentumisen vaikutukset — jos niitä tällä alalla ylipäänsä onkaan — eivät ole vielä käyneet selviksi. Koska uusissa jäsenvaltioissa pätevät samat direktiivit, ja koska monet uudet jäsenvaltiot ovat liittymisen myötä joutuneet nostamaan valmisteverojaan, tulokset tuskin eroavat niissä suuresti vanhojen jäsenvaltioiden tilanteesta.

5   Valmisteverojen vähimmäismäärät

| 5.1 | Ainoa lähentyminen, johon jäsenvaltiot suostuivat vuonna 1992, oli valmisteverojen vähimmäismäärien soveltaminen eri alkoholijuomaluokkiin. Silloin sovitut verokannat olivat seuraavat:













  — | Väkevät alkoholijuomat: |
| --- | --- | --- |

5.1

Ainoa lähentyminen, johon jäsenvaltiot suostuivat vuonna 1992, oli valmisteverojen vähimmäismäärien soveltaminen eri alkoholijuomaluokkiin. Silloin sovitut verokannat olivat seuraavat:

—

Väkevät alkoholijuomat:

550 euroa hehtolitralta puhdasta alkoholia

(5,5 euroa litralta puhdasta alkoholia (8))

| — | Olut: |
| --- | --- |

—

Olut:

1,87 euroa hehtolitralta/alkoholiprosentti

(1,87 euroa litralta puhdasta alkoholia)

| — | Välituotteet: |
| --- | --- |

—

Välituotteet:

45 euroa hehtolitralta tuotetta

(2,5 euroa litralta puhdasta alkoholia)

| — | Kuohumaton viini ja kuohuviini: |
| --- | --- |

—

Kuohumaton viini ja kuohuviini:

nollaverokanta

(0 euroa)

| 5.2 | Jokaisella jäsenvaltiolla on milloin tahansa mahdollisuus soveltaa vähimmäismääriä korkeampaa valmisteverokantaa. Näin ollen verotulojen kannalta ei aiheudu ongelmia, vaikka nykyisiä vähimmäismääriä ei saataisikaan nostettua. Alkoholiveroja on eräissä jäsenvaltioissa jouduttu korottamaan ja toisissa niitä on alennettu (9) ja näin lähennetty verokantoja toisiinsa. Tämä on vähentänyt motivaatiota alkoholijuomien (laillisiin) rajanylittäviin ostoksiin sekä alkoholiin liittyvään (laittomaan) petos- ja salakuljetustoimintaan sisämarkkinoilla. Ehdotuksella ei varsinaisesti yhdenmukaisteta verokantoja vaan tuodaan ainoastaan valmisteverojen määriä lähemmäs vähimmäismääriä. Kukin jäsenvaltio voi kuitenkin edelleen määritellä oman perustasonsa. |
| --- | --- |

5.2

Jokaisella jäsenvaltiolla on milloin tahansa mahdollisuus soveltaa vähimmäismääriä korkeampaa valmisteverokantaa. Näin ollen verotulojen kannalta ei aiheudu ongelmia, vaikka nykyisiä vähimmäismääriä ei saataisikaan nostettua. Alkoholiveroja on eräissä jäsenvaltioissa jouduttu korottamaan ja toisissa niitä on alennettu (9) ja näin lähennetty verokantoja toisiinsa. Tämä on vähentänyt motivaatiota alkoholijuomien (laillisiin) rajanylittäviin ostoksiin sekä alkoholiin liittyvään (laittomaan) petos- ja salakuljetustoimintaan sisämarkkinoilla. Ehdotuksella ei varsinaisesti yhdenmukaisteta verokantoja vaan tuodaan ainoastaan valmisteverojen määriä lähemmäs vähimmäismääriä. Kukin jäsenvaltio voi kuitenkin edelleen määritellä oman perustasonsa.

6   Perustamissopimuksen yleiset tavoitteet — terveys

| 6.1 | Nykyisin viisi jäsenvaltiota (10) ilmoittaa ottavansa kansanterveyden huomioon veropolitiikan muotoilussa. Vastikään pidetyssä talous- ja raha-asiainneuvoston kokouksessa (11) todettiin tämän asian yhteydessä, että laaja enemmistö jäsenvaltioista ei katso, että terveys- ja sosiaalikysymyksillä tulisi olla merkittävä rooli valmisteveron määrittelyssä (12). |
| --- | --- |

6.1

Nykyisin viisi jäsenvaltiota (10) ilmoittaa ottavansa kansanterveyden huomioon veropolitiikan muotoilussa. Vastikään pidetyssä talous- ja raha-asiainneuvoston kokouksessa (11) todettiin tämän asian yhteydessä, että laaja enemmistö jäsenvaltioista ei katso, että terveys- ja sosiaalikysymyksillä tulisi olla merkittävä rooli valmisteveron määrittelyssä (12).

| 6.2 | Alkoholi on osa normaalia elämäntapaa valtaosalle aikuisikäisistä kuluttajista EU:ssa. Näistä suurin osa käyttää alkoholia vastuullisella tavalla. Tietynlainen alkoholin käyttö voi vaikuttaa myönteisesti tiettyjen käyttäjien terveyteen. Liiallinen alkoholinkäyttö aiheuttaa kuitenkin usein vakavia ongelmia. Kielteiset vaikutukset kohdistuvat väärinkäyttäjien omaan terveyteen ja lisäksi ne aiheuttavat vaikeita sosiaalisia ongelmia ja taloudellista haittaa. Erityisen huolestuttavaa on joidenkin nuorten kuluttajien alkoholin väärinkäyttö (13). Myös alkoholinkäytöstä ruokavalion kannalta on annettava lisää valistusta (14). Toimet on siis suunnattava nimenomaan väärinkäyttöä eikä kohtuullista kulutusta vastaan, ja tämä on tehtävä yleisen ravitsemuskasvatuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.2

Alkoholi on osa normaalia elämäntapaa valtaosalle aikuisikäisistä kuluttajista EU:ssa. Näistä suurin osa käyttää alkoholia vastuullisella tavalla. Tietynlainen alkoholin käyttö voi vaikuttaa myönteisesti tiettyjen käyttäjien terveyteen. Liiallinen alkoholinkäyttö aiheuttaa kuitenkin usein vakavia ongelmia. Kielteiset vaikutukset kohdistuvat väärinkäyttäjien omaan terveyteen ja lisäksi ne aiheuttavat vaikeita sosiaalisia ongelmia ja taloudellista haittaa. Erityisen huolestuttavaa on joidenkin nuorten kuluttajien alkoholin väärinkäyttö (13). Myös alkoholinkäytöstä ruokavalion kannalta on annettava lisää valistusta (14). Toimet on siis suunnattava nimenomaan väärinkäyttöä eikä kohtuullista kulutusta vastaan, ja tämä on tehtävä yleisen ravitsemuskasvatuksen yhteydessä.

| 6.3 | Tässä yhteydessä herää kysymys siitä, voiko verokannan nostaminen vähentää väärinkäyttöä (eli käytännössä hinnan nostaminen, koska monissa alkoholijuomissa veron osuus on varsinaista tuotehintaa suurempi). |
| --- | --- |

6.3

Tässä yhteydessä herää kysymys siitä, voiko verokannan nostaminen vähentää väärinkäyttöä (eli käytännössä hinnan nostaminen, koska monissa alkoholijuomissa veron osuus on varsinaista tuotehintaa suurempi).

| 6.4 | Kysymykseen vastaamiseksi ei ole olemassa selkeitä todisteita. Hinnan nostaminen voi vaikuttaa kokonaiskulutukseen, mutta ei ole olemassa luotettavaa näyttöä siitä, että kulutuksen lasku koskisi myös alkoholin väärinkäyttäjiä. On olemassa todisteita siitä, että jos tiettyä alkoholijuomalajia verotetaan poikkeuksellisen ankarasti muihin tuotteisiin nähden, sen kulutus laskee, koska kuluttajat kohdistavat valintansa toisiin (lievemmin verotettuihin ja näin ollen halvempiin) tuotteisiin. Niinpä korkeat hinnat eivät sinällään ole ratkaisu alkoholin väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

6.4

Kysymykseen vastaamiseksi ei ole olemassa selkeitä todisteita. Hinnan nostaminen voi vaikuttaa kokonaiskulutukseen, mutta ei ole olemassa luotettavaa näyttöä siitä, että kulutuksen lasku koskisi myös alkoholin väärinkäyttäjiä. On olemassa todisteita siitä, että jos tiettyä alkoholijuomalajia verotetaan poikkeuksellisen ankarasti muihin tuotteisiin nähden, sen kulutus laskee, koska kuluttajat kohdistavat valintansa toisiin (lievemmin verotettuihin ja näin ollen halvempiin) tuotteisiin. Niinpä korkeat hinnat eivät sinällään ole ratkaisu alkoholin väärinkäyttöön.

| 6.5 | Ei myöskään ole helppo saada varmuutta siitä, aiheuttaako yhtäkkinen verotuksen huomattava alentaminen epätoivottuja vaikutuksia kulutukseen muutenkin kuin lyhyellä aikavälillä. Vaikuttaa siltä, että huomattavia vähennyksiä tulisi toteuttaa asteittain ja pitemmän ajan kuluessa. |
| --- | --- |

6.5

Ei myöskään ole helppo saada varmuutta siitä, aiheuttaako yhtäkkinen verotuksen huomattava alentaminen epätoivottuja vaikutuksia kulutukseen muutenkin kuin lyhyellä aikavälillä. Vaikuttaa siltä, että huomattavia vähennyksiä tulisi toteuttaa asteittain ja pitemmän ajan kuluessa.

| 6.6 | Väärinkäyttöön puututaan parhaiten valistus-, tiedotus- ja koulutusohjelmilla, jotka on suunnattu ensisijaisesti alkoholin väärinkäyttäjille. Komission tulisi ottaa tämä huomioon, kun se esittää kansanterveyttä koskevia toimintalinjojaan (15). |
| --- | --- |

6.6

Väärinkäyttöön puututaan parhaiten valistus-, tiedotus- ja koulutusohjelmilla, jotka on suunnattu ensisijaisesti alkoholin väärinkäyttäjille. Komission tulisi ottaa tämä huomioon, kun se esittää kansanterveyttä koskevia toimintalinjojaan (15).

7   Mahdollinen etenemistapa

| 7.1 | Nykytilanteen vaikeuksien vuoksi voidaan todeta, että tämänhetkinen, ajan mittaan kehittynyt järjestelmä ei ole yhtenäismarkkinoita ajatellen tyydyttävä. Vaikka sisämarkkinat toimivat monilla aloilla hyvin, on alkoholijuomien alalla edelleen havaittavissa kauppavirtojen muutoksia ja verotukseen perustuvia kilpailuvääristymiä. Jäsenvaltioiden toimien lisääntymisestä huolimatta petosten ja salakuljetuksen muodossa esiintyvää rikollisuutta ei ole pystytty huomattavasti vähentämään. |
| --- | --- |

7.1

Nykytilanteen vaikeuksien vuoksi voidaan todeta, että tämänhetkinen, ajan mittaan kehittynyt järjestelmä ei ole yhtenäismarkkinoita ajatellen tyydyttävä. Vaikka sisämarkkinat toimivat monilla aloilla hyvin, on alkoholijuomien alalla edelleen havaittavissa kauppavirtojen muutoksia ja verotukseen perustuvia kilpailuvääristymiä. Jäsenvaltioiden toimien lisääntymisestä huolimatta petosten ja salakuljetuksen muodossa esiintyvää rikollisuutta ei ole pystytty huomattavasti vähentämään.

| 7.2 | Komitea yhtyy käsitykseen, jonka mukaan yhdenmukaisuuden lisääminen vähentäisi osaltaan petoksia ja kilpailuvääristymiä. Vaikka jäsenvaltiot ovatkin sopineet valmisteveron nykyisten vähimmäismäärien nostamisesta inflaation perusteella, ne eivät ole päässeet sopuun muista ongelma-alueista (vrt. alaviite 3). Ei kuitenkaan ole olemassa hyvää syytä sille, että komissio jättäisi ehdottamatta jäsenvaltioille muutoksia nykyisiin rakenteisiin ja valmisteveroihin. |
| --- | --- |

7.2

Komitea yhtyy käsitykseen, jonka mukaan yhdenmukaisuuden lisääminen vähentäisi osaltaan petoksia ja kilpailuvääristymiä. Vaikka jäsenvaltiot ovatkin sopineet valmisteveron nykyisten vähimmäismäärien nostamisesta inflaation perusteella, ne eivät ole päässeet sopuun muista ongelma-alueista (vrt. alaviite 3). Ei kuitenkaan ole olemassa hyvää syytä sille, että komissio jättäisi ehdottamatta jäsenvaltioille muutoksia nykyisiin rakenteisiin ja valmisteveroihin.

| 7.3 | Kun otetaan huomioon sekä välittömän että välillisen verotuksen huomattavat nykyiset erot EU:ssa, on epärealistista odottaa yhtäkkiä uuden, radikaalin järjestelmän käyttöönottoa. On kuitenkin aika ehdottaa uutta järjestelmää, jota voitaisiin soveltaa asteittain ja pitkän ajan kuluessa. |
| --- | --- |

7.3

Kun otetaan huomioon sekä välittömän että välillisen verotuksen huomattavat nykyiset erot EU:ssa, on epärealistista odottaa yhtäkkiä uuden, radikaalin järjestelmän käyttöönottoa. On kuitenkin aika ehdottaa uutta järjestelmää, jota voitaisiin soveltaa asteittain ja pitkän ajan kuluessa.

| 7.4 | Ensimmäiseksi on todettava, että tuotetta tulee verottaa sen mukaan, luokitellaanko se käymisteitse valmistetuksi vai tislatuksi juomaksi. Käymisteitse valmistetuiksi juomiksi katsotaan sellaiset maataloustuotteista tuotetut ja elintarvikkeina käytettävät luonnonmukaiset juomat, jotka on valmistettu yksinomaan viinirypäleiden, viljakasvien, mehukkaiden hedelmien tai marjojen käymisen tuloksena. Tislatuiksi tai väkeviksi juomiksi katsotaan kaikki sellaiset juomat, jotka on tislattu tai niitä on sekoitettu keskenään tai muiden nestemäisten aineiden kanssa sekä sellaiset minkä tahansa alkoholipitoisuuden sisältämät juomat, joiden valmistukseen ei sovelleta erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

7.4

Ensimmäiseksi on todettava, että tuotetta tulee verottaa sen mukaan, luokitellaanko se käymisteitse valmistetuksi vai tislatuksi juomaksi. Käymisteitse valmistetuiksi juomiksi katsotaan sellaiset maataloustuotteista tuotetut ja elintarvikkeina käytettävät luonnonmukaiset juomat, jotka on valmistettu yksinomaan viinirypäleiden, viljakasvien, mehukkaiden hedelmien tai marjojen käymisen tuloksena. Tislatuiksi tai väkeviksi juomiksi katsotaan kaikki sellaiset juomat, jotka on tislattu tai niitä on sekoitettu keskenään tai muiden nestemäisten aineiden kanssa sekä sellaiset minkä tahansa alkoholipitoisuuden sisältämät juomat, joiden valmistukseen ei sovelleta erityissäännöksiä.

| 7.5 | Seurauksia viinin YMJ:lle (16) tulisi erityisesti tutkia hyvin tarkkaan. EU:n viiniteollisuus on jo kohdannut merkittäviä haasteita (kuten kulutuksen aleneminen monissa jäsenvaltioissa ja maahantuotujen viinien entistä suurempi osuus markkinoilla). Muilla alkoholijuomalajeilla on samanlaisia vaikeuksia. |
| --- | --- |

7.5

Seurauksia viinin YMJ:lle (16) tulisi erityisesti tutkia hyvin tarkkaan. EU:n viiniteollisuus on jo kohdannut merkittäviä haasteita (kuten kulutuksen aleneminen monissa jäsenvaltioissa ja maahantuotujen viinien entistä suurempi osuus markkinoilla). Muilla alkoholijuomalajeilla on samanlaisia vaikeuksia.

| 7.5.1 | Edellisen kohdan täydennykseksi on tuotava esiin, että viininviljely on maataloustuottajille merkittävä lisätoimintamuoto. Suuri osa viininviljelijöistä tuottaa viiniä perheensä tarpeisiin riippumatta osuuskuntia tai tukkuliikkeitä varten viljelemistään tuotteista ja myy mahdollisen ylimääräisen viinin muutamille alueensa yksityistalouksille. Neuvoston direktiivin 92/83/ETY 10 artiklassa jäsenvaltioille annetaan jo nyt lupa vapauttaa valmisteverosta yksityishenkilön henkilökohtaiseen käyttöön valmistama viini (valmistajan, tämän perheenjäsenten tai tämän vieraiden kuluttama viini, jos viiniä ei myydä) (17). Vastaavasti neuvoston direktiivin 92/12/ETY 29 artiklassa jäsenvaltioille annetaan lupa vapauttaa pienet viinintuottajat (18) niiden valmistamien tuotteiden liikkumista ja valvontaa koskevista velvoitteista. Jos jäsenvaltiot eivät sovella kyseisiä poikkeuksia, ne saattavat aiheuttaa ylimääräisen taloudellisen taakan viininviljelijöille, joita rasittaa jo nyt unionin ulkopuolisten uusien viinintuottajamaiden aiheuttama kilpailu. Sen vuoksi olisi hyvät perusteet sulkea viini seuraavassa esitettyjen huomioiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

7.5.1

Edellisen kohdan täydennykseksi on tuotava esiin, että viininviljely on maataloustuottajille merkittävä lisätoimintamuoto. Suuri osa viininviljelijöistä tuottaa viiniä perheensä tarpeisiin riippumatta osuuskuntia tai tukkuliikkeitä varten viljelemistään tuotteista ja myy mahdollisen ylimääräisen viinin muutamille alueensa yksityistalouksille. Neuvoston direktiivin 92/83/ETY 10 artiklassa jäsenvaltioille annetaan jo nyt lupa vapauttaa valmisteverosta yksityishenkilön henkilökohtaiseen käyttöön valmistama viini (valmistajan, tämän perheenjäsenten tai tämän vieraiden kuluttama viini, jos viiniä ei myydä) (17). Vastaavasti neuvoston direktiivin 92/12/ETY 29 artiklassa jäsenvaltioille annetaan lupa vapauttaa pienet viinintuottajat (18) niiden valmistamien tuotteiden liikkumista ja valvontaa koskevista velvoitteista. Jos jäsenvaltiot eivät sovella kyseisiä poikkeuksia, ne saattavat aiheuttaa ylimääräisen taloudellisen taakan viininviljelijöille, joita rasittaa jo nyt unionin ulkopuolisten uusien viinintuottajamaiden aiheuttama kilpailu. Sen vuoksi olisi hyvät perusteet sulkea viini seuraavassa esitettyjen huomioiden ulkopuolelle.

| 7.6 | Näin ollen komitea suosittelee, että komissio määrittelee kussakin luokassa kaikille alkoholijuomille yhdenmukaisen vähimmäisverokannan, toisin sanoen veron vähimmäismäärät sekä käymisteitse valmistetuille että tislatuille juomille. Lisäksi komitea ehdottaa, että tätä täydennettäisiin niin, että alkoholipitoisuutta verotettaisiin kunkin juoman osalta erikseen kussakin luokassa: esimerkiksi tietystä määrästä juomaa, jonka alkoholipitoisuus on 40 tilavuusprosenttia (19), perittäisiin neljä kertaa enemmän veroa kuin samasta määrästä juomaa, jonka alkoholipitoisuus on 10 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

7.6

Näin ollen komitea suosittelee, että komissio määrittelee kussakin luokassa kaikille alkoholijuomille yhdenmukaisen vähimmäisverokannan, toisin sanoen veron vähimmäismäärät sekä käymisteitse valmistetuille että tislatuille juomille. Lisäksi komitea ehdottaa, että tätä täydennettäisiin niin, että alkoholipitoisuutta verotettaisiin kunkin juoman osalta erikseen kussakin luokassa: esimerkiksi tietystä määrästä juomaa, jonka alkoholipitoisuus on 40 tilavuusprosenttia (19), perittäisiin neljä kertaa enemmän veroa kuin samasta määrästä juomaa, jonka alkoholipitoisuus on 10 tilavuusprosenttia.

| 7.7 | Käymisteitse valmistettuihin juomiin liittyy yksi erityisongelma, jota muiden alkoholijuomien kohdalla ei esiinny. Minkä tahansa käymisteitse valmistetun huoman alkoholipitoisuus voi muuttua (ja muuttuu) erilaisten raaka-aineisiin ja jalostusmenetelmiin vaikuttavien tekijöiden mukaan. Siksi käymisteitse valmistettuihin juomiin on sovellettava jokseenkin joustavaa käytäntöä siten, että ne ryhmitellään kukin vahvuutensa mukaan, jotta ei aiheettomasti mutkistettaisi tuottajien ja alan kauppaa harjoittavien työtä. |
| --- | --- |

7.7

Käymisteitse valmistettuihin juomiin liittyy yksi erityisongelma, jota muiden alkoholijuomien kohdalla ei esiinny. Minkä tahansa käymisteitse valmistetun huoman alkoholipitoisuus voi muuttua (ja muuttuu) erilaisten raaka-aineisiin ja jalostusmenetelmiin vaikuttavien tekijöiden mukaan. Siksi käymisteitse valmistettuihin juomiin on sovellettava jokseenkin joustavaa käytäntöä siten, että ne ryhmitellään kukin vahvuutensa mukaan, jotta ei aiheettomasti mutkistettaisi tuottajien ja alan kauppaa harjoittavien työtä.

| 7.8 | Tällaisessa järjestelmässä säilyisi sellainen mahdollisuus, että jäsenvaltiot asettavat viinin tai muiden käymisteitse valmistettujen juomien veron nollatasolle ja ulottavat sen koskemaan käymisteitse valmistettujen juomien luokkaa kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

7.8

Tällaisessa järjestelmässä säilyisi sellainen mahdollisuus, että jäsenvaltiot asettavat viinin tai muiden käymisteitse valmistettujen juomien veron nollatasolle ja ulottavat sen koskemaan käymisteitse valmistettujen juomien luokkaa kokonaisuudessaan.

| 7.9 | Järjestelmä johtaisi alkoholiverotuksen todelliseen yksinkertaistamiseen, vaikkakaan se ei vähentäisi mahdollisuutta petoksiin jäsenvaltioiden jatkaessa hyvin erilaisten verokantojen soveltamista alkoholiin. |
| --- | --- |

7.9

Järjestelmä johtaisi alkoholiverotuksen todelliseen yksinkertaistamiseen, vaikkakaan se ei vähentäisi mahdollisuutta petoksiin jäsenvaltioiden jatkaessa hyvin erilaisten verokantojen soveltamista alkoholiin.

| 7.10 | Tässä järjestelmässä ei olisi tarvetta yrittää sovittaa kasvavaa määrää uusia tuotteita epäkäytännölliseen rakenteeseen, vaan niitä verotettaisiin yksinkertaisesti pelkästään alkoholipitoisuutensa (tilavuusprosentteina) perusteella. |
| --- | --- |

7.10

Tässä järjestelmässä ei olisi tarvetta yrittää sovittaa kasvavaa määrää uusia tuotteita epäkäytännölliseen rakenteeseen, vaan niitä verotettaisiin yksinkertaisesti pelkästään alkoholipitoisuutensa (tilavuusprosentteina) perusteella.

| 7.11 | Lisäksi valmisteverojärjestelmä olisi vakaampi eikä siinä esiintyisi merkittäviä vääristymiä, ja myös yhdistetyn nimikkeistön ongelmat ratkeaisivat. |
| --- | --- |

7.11

Lisäksi valmisteverojärjestelmä olisi vakaampi eikä siinä esiintyisi merkittäviä vääristymiä, ja myös yhdistetyn nimikkeistön ongelmat ratkeaisivat.

| 7.12 | Kuten edellä jo todettiin, alkoholin terveysvaikutukset aiheuttavat huolta, mutta ehdotetussa järjestelmässä, jossa kaikkia alkoholijuomalajeja verotetaan standardin perusteella, raskain verotaakka kohdistuisi niiden juomien kulutukseen, joiden alkoholipitoisuus on korkeampi sen mukaan, onko alkoholi valmistettu yksinomaan käymisteitse vai tislaamalla. Näin edistettäisiin ymmärrystä siitä, että terveydelle oleellisia ovat ensisijaisesti kulutusmallit, kun otetaan huomioon kohtuukäyttöön liittyvät hyödyt liikakulutuksen aiheuttamiin haittoihin verrattuna. |
| --- | --- |

7.12

Kuten edellä jo todettiin, alkoholin terveysvaikutukset aiheuttavat huolta, mutta ehdotetussa järjestelmässä, jossa kaikkia alkoholijuomalajeja verotetaan standardin perusteella, raskain verotaakka kohdistuisi niiden juomien kulutukseen, joiden alkoholipitoisuus on korkeampi sen mukaan, onko alkoholi valmistettu yksinomaan käymisteitse vai tislaamalla. Näin edistettäisiin ymmärrystä siitä, että terveydelle oleellisia ovat ensisijaisesti kulutusmallit, kun otetaan huomioon kohtuukäyttöön liittyvät hyödyt liikakulutuksen aiheuttamiin haittoihin verrattuna.

Bryssel 18. tammikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alkoholiin ja alkoholijuomiin sovellettavien valmisteverojen määristä (esitetty alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 92/84/ETY 8 artiklan mukaisesti), KOM(2004) 223 lopullinen.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 92/84/ETY alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä (EYVL L 316, 31.10.1992).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 92/83/ETY alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta (EYVL L 316, 31.10.1992). On esimerkiksi tarkasteltava kysymystä siitä, onko jatkossakin sallittava kuohumattomien viinien ja kuohuviinien erilaiset valmisteverot, CN-nimikkeistön koodien päivittämisen tarvetta ja eräiden samankaltaisten tuotteiden erityyppistä luokittelua.

3

(4)  15 jäsenvaltion EU:ssa kokonaistulot olivat vuonna 2001 yli 25 miljardia euroa, BKT:n prosenttiosuutena mitattuna tulo oli suurin Suomessa (0,96 prosenttia) ja alhaisin Italiassa (0,06 prosenttia).

4

(5)  Alkoholijuomiin sovellettujen valmisteverokantojen ero alhaisimman ja korkeimman verokannan jäsenvaltioiden välillä on 15,9-kertainen oluen ja ”välituotteiden” osalta ja 9,2-kertainen väkevien alkoholipitoisten juomien osalta. Vertailu ei ole mahdollinen viinien (ja kuohuviinien) osalta, koska viinejä ei veroteta laisinkaan 15 jäsenvaltiossa 25:stä ja koska lisäksi kahdessa muussa jäsenvaltiossa niihin sovelletaan erittäin vähäistä veroa (noin 2 senttiä).

5

(6)  Valmisteveroa maksetaan kyseisistä tuotteista ostomaassa.

6

(7)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että viini ja olut ovat tietyssä määrin toisiaan korvaavia tuotteita;. vrt. tapaus C-170/78 ja C-166/98.

7

(8)  Vero perustuu siis alkoholipitoisuuteen. Oluen, viinin ja välituotteiden kohdalla pätevät vähittäiskaupassa tavanomaiset alkoholipitoisuudet.

8

(9)  Jokaisessa näistä tapauksista kyse on ollut ensisijaisesti kyseisten jäsenvaltioiden kansalaisista, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan tehdä ostoksia sisämarkkinoilla muissa jäsenvaltioissa.

9

(10)  Irlanti, Ruotsi, Suomi, Tanska ja Viro.

10

(11)  Sama talous- ja raha-asiainneuvosto kehotti komissiota tekemään ehdotuksia nykyisten vähimmäisverokantojen nostamiseksi viime vuosien inflaation mukaisesti. Päätöksen johdosta monien jäsenvaltioiden on nostettava joihinkin alkoholijuomiin soveltamiaan verokantoja (ks. liitteen 1 yksityiskohtaiset tiedot). Komissio on tietoinen siitä, että joillakin jäsenvaltioilla on vaikeuksia soveltaa korkeampia verokantoja, ja ne saattavat tarvita poikkeussääntöjä ja/tai siirtymäaikoja.

11

(12)  12. huhtikuuta 2005 pidetty 2651. kokous.

12

(13)  European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD) 2003 report.

13

European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD) 2003 report

(14)  ”Liikalihavuus Euroopassa – järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri osapuolten rooli ja vastuu” (oma-aloitteinen lausunto), EUVL C 24, 31.3.2006.

14

(15)  Terveys- ja kuluttajansuoja-asiain pääosasto laatii parhaillaan ehdotusta alkoholistrategiasta. Asiakirja ei todennäköisesti valmistu kovinkaan pian.

15

(16)  YMJ: yhteinen markkinajärjestely.

16

(17)  Kyseisen direktiivin perusteella vastaavanlaista poikkeusta voidaan soveltaa myös olueen (6 artikla) ja käymistietä valmistettuihin juomiin (14 artikla).

17

(18)  Pienillä viinintuottajilla tarkoitetaan tässä yhteydessä henkilöitä, jotka tuottavat keskimäärin vähemmän kuin 1 000 hehtolitraa viiniä vuodessa.

18

(19)  Tilavuusprosentti tarkoittaa alkoholin prosenttiosuutta kyseisestä tuotteesta.

19

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Hylätyt muutosehdotukset

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 7.5

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Seurauksia viinin YMJ:lle
   (1)
  tulisi erityisesti tutkia hyvin tarkkaan. EU:n viiniteollisuus on jo kohdannut merkittäviä haasteita (kuten kulutuksen aleneminen monissa jäsenvaltioissa ja maahantuotujen viinien entistä suurempi osuus markkinoilla). Muilla käymisteitse valmistetuilla alkoholijuomalajeillaluokilla on samanlaisia vaikeuksia. Edellä mainittujen seikkojen sekä kyseisten juomien kohtuukäytön ja siihen liittyvien suotuisten terveysvaikutusten todennetun yhteyden johdosta on tarkoituksenmukaista, että kyseinen luokittelu perustuu kahteen luokkaan (käymisteitse valmistetut ja tislatut), joiden kummankin osalta jäsenvaltiot voivat määrätä veron vähimmäismäärän alkoholipitoisuuden perusteella alkoholin esiintymismuodosta riippumatta.”

Perustelu

Käymisteitse valmistettujen juomien alaa, jota koskevat kulutusmallit ovat hyvin samankaltaiset sekä viinin että oluen ja siiderin osalta, on puolustettava kokonaisuudessaan sekä siitä syystä, että kyse on maataloustuotteista ja elintarvikkeina käytettävistä tuotteista että niiden kohtuullisen käytön aikaansaamien suotuisten terveysvaikutusten johdosta. Ei ole järkevää ehdottaa yhtenäistä verotusmallia, jossa ei oteta huomioon, minkä tyyppisestä juomasta ja minkälaisesta tuotannosta on kyse, ja myöntää yhdelle juomista eli viinille poikkeus niiden samojen seikkojen perusteella, jotka pätevät myös muihin käymisteitse valmistettuihin juomiin (siideri ja olut), kuten 19. joulukuuta 2005 hyväksytyssä lausuntotekstissä todetaan.

Äänestystulos

Puolesta: 46

Vastaan: 50

Pidättyi äänestämästä: 23

Kohta 7.5.1

Muutetaan seuraavasti:

”Edellisen kohdan täydennykseksi on tuotava esiin, että viininviljely on maataloustuottajille merkittävä lisätoimintamuoto ja että pienimuotoinen ja perinteinen oluen tai siiderin valmistus on myös osa eurooppalaista kulttuuria. Suuri osa viininviljelijöistä tuottaa viiniä perheensä tarpeisiin riippumatta osuuskuntia tai tukkuliikkeitä varten viljellyistä tuotteista ja myy mahdollisen ylimääräisen viinin muutamille alueensa yksityistalouksille. Tämä pätee myös pieniin siiderin tai oluen valmistajiin, joiden tuotanto käytetään oman perheen tai lähiympäristön tarpeisiin. Näin ollen jokaisessa asianomaisessa maassa tulisi valvoa satojen tuhansien pienviljelijöiden verotusta. Jäsenvaltioille tästä koituvat kustannukset olisivat aivan liian korkeat vähäisiin verotuloihin nähden, ja verotus aiheuttaisi taloudellista taakkaa etenkin viininviljelijöille aloilla, joita rasittaa jo nyt unionin ulkopuolisten viinintuottajamaiden aiheuttama kilpailu. Viini Mainitut juomat olisikin suljettava seuraavassa esitettyjen huomioiden ulkopuolelle, ja lisäksi tulisi säilyttää
  viinille asetettu sallia erityisen nollatason verotus verotuksen soveltaminen kaikkiin näihin juomiin.”

Perustelu

Tässä kohdassa esitetyt perustelut koskevat myös muita perinteisellä tavalla valmistettuja tuotteita, joita käsitellään direktiiveissä 92/83/EY ja 92/84/EY ja joihin voidaan mahdollisesti soveltaa alennettuja verokantoja. Esitetyt syyt eivät ole riittäviä poikkeuksen rajoittamiseen yleisesti vain viininviljelyyn, vaan poikkeusta on sovellettava kaikkiin vastaaviin tuotteisiin; siten vältetään direktiivin 92/84/EY syrjiviä vaikutuksia.

Äänestystulos

Puolesta: 52

Vastaan: 65

Pidättyi äänestämästä: 8

Kohta 7.11

Lisätään kohtaan 7.11 seuraava teksti:

| 7.11 | Alkoholituotteiden verotusjärjestelmän yksinkertaistaminen on erittäin suotavaa. On kuitenkin syytä ottaa huomioon seuraavat seikat:






  — | 1) | Koska jäsenvaltioilla on erilaiset perustasot, salakuljetuksen ja petosten väheneminen on epätodennäköistä. |
| --- | --- | --- | --- |

7.11

Alkoholituotteiden verotusjärjestelmän yksinkertaistaminen on erittäin suotavaa. On kuitenkin syytä ottaa huomioon seuraavat seikat:

—

1)

Koska jäsenvaltioilla on erilaiset perustasot, salakuljetuksen ja petosten väheneminen on epätodennäköistä.

| — | 2) | Alkoholipitoisuuteen perustuva vero saattaisi






  — | johtaa uusiin, tuotteen valmistustavan ja alkoholipitoisuuden vaihtamiseen perustuviin petoksiin, |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

Alkoholipitoisuuteen perustuva vero saattaisi

—

johtaa uusiin, tuotteen valmistustavan ja alkoholipitoisuuden vaihtamiseen perustuviin petoksiin,

| — | rasittaa viinin tuottajia, joiden olisi eroteltava jokainen viininsä, jolla on eri alkoholipitoisuus, ja |
| --- | --- |

—

rasittaa viinin tuottajia, joiden olisi eroteltava jokainen viininsä, jolla on eri alkoholipitoisuus, ja

| — | hankaloittaa samasta syystä merkittävästi hyväksyttyjen varastonpitäjien yritystoimintaa, koska näiden olisi tuotteita myydessään eroteltava kukin kategoria voidakseen maksaa oikean määrän veroa. |
| --- | --- |

—

hankaloittaa samasta syystä merkittävästi hyväksyttyjen varastonpitäjien yritystoimintaa, koska näiden olisi tuotteita myydessään eroteltava kukin kategoria voidakseen maksaa oikean määrän veroa.

| — | 3) | Koska ehdotetussa järjestelmässä ei tehdä eroa eriluonteisten (käymisteitse vai tislaamalla valmistettujen) tuotteiden välillä, se vähentää yhteisön budjettituloja lieventämällä väkeviin alkoholijuomiin kohdistuvaa verotaakkaa. |
| --- | --- | --- |

—

3)

Koska ehdotetussa järjestelmässä ei tehdä eroa eriluonteisten (käymisteitse vai tislaamalla valmistettujen) tuotteiden välillä, se vähentää yhteisön budjettituloja lieventämällä väkeviin alkoholijuomiin kohdistuvaa verotaakkaa.

| — | Jos viinit pitäisi sisällyttää tällaiseen verotusjärjestelmään, niiden verotus sitä vastoin kiristyisi huomattavasti samaan aikaan kun ala kärsii yhä enemmän unionin ulkopuolisten maiden kilpailusta. Sen vuoksi on perusteltua säilyttää viinit omana erillisenä luokkanaan, joka on vapautettu valmisteverosta. |
| --- | --- |

—

Jos viinit pitäisi sisällyttää tällaiseen verotusjärjestelmään, niiden verotus sitä vastoin kiristyisi huomattavasti samaan aikaan kun ala kärsii yhä enemmän unionin ulkopuolisten maiden kilpailusta. Sen vuoksi on perusteltua säilyttää viinit omana erillisenä luokkanaan, joka on vapautettu valmisteverosta.

Äänestystulos

Puolesta: 35

Vastaan: 75

Pidättyi äänestämästä: 12

---

(1)  YMJ: yhteinen markkinajärjestely.

1

---

| 21.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 69/16

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta”

KOM(2005) 438 lopullinen — 2005/0182 COD

(2006/C 69/04)

Euroopan unionin neuvosto päätti 16. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Komitean työvaliokunta antoi 27. syyskuuta 2005 asian valmistelun ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaoston tehtäväksi (esittelijä Bernardo Hernández Bataller).

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 18. ja 19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa Bernardo Hernández Batallerin lausunnon yleisesittelijäksi ja hyväksyi (tammikuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 92 puolesta ja 17 vastaan 17:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea on hämmästynyt ja huolestunut tällaisesta ehdotuksesta, sillä se on sisällöltään epäsuhtainen ja kajoaa perusoikeuksiin. |
| --- | --- |

1.1

Komitea on hämmästynyt ja huolestunut tällaisesta ehdotuksesta, sillä se on sisällöltään epäsuhtainen ja kajoaa perusoikeuksiin.

| 1.2 | Ehdotuksessa ei käsitellä ihmisoikeuksia asianmukaisesti, etenkään oikeutta yksityisyyteen, ja se voi tietyiltä osin joutua ristiriitaan näiden oikeuksien kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotuksessa ei käsitellä ihmisoikeuksia asianmukaisesti, etenkään oikeutta yksityisyyteen, ja se voi tietyiltä osin joutua ristiriitaan näiden oikeuksien kanssa.

| 1.3 | Ehdotus on vaarassa viedä pohjan sähköisen viestinnän käyttäjien luottamukselta ja vähentää halukkuutta hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa. Kuluttajien menettäessä luottamuksensa on olemassa vaara, että tietoyhteiskunnan tuleva kehittäminen hidastuu pitkällä aikavälillä, mikä vaarantaa samalla Lissabonin strategian toteutumisen. |
| --- | --- |

1.3

Ehdotus on vaarassa viedä pohjan sähköisen viestinnän käyttäjien luottamukselta ja vähentää halukkuutta hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa. Kuluttajien menettäessä luottamuksensa on olemassa vaara, että tietoyhteiskunnan tuleva kehittäminen hidastuu pitkällä aikavälillä, mikä vaarantaa samalla Lissabonin strategian toteutumisen.

| 1.4 | Komitea katsoo, ettei ehdotus noudata kaikilta osin toissijaisuus- eikä suhteellisuusperiaatteita, sillä siinä ei perustella, että yhteisön asettama tavoite voidaan parhaiten saavuttaa yhteisön toiminnalla. |
| --- | --- |

1.4

Komitea katsoo, ettei ehdotus noudata kaikilta osin toissijaisuus- eikä suhteellisuusperiaatteita, sillä siinä ei perustella, että yhteisön asettama tavoite voidaan parhaiten saavuttaa yhteisön toiminnalla.

| 1.5 | Ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä näitä kustannuksia tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi. |
| --- | --- |

1.5

Ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä näitä kustannuksia tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi.

| 1.6 | Kaiken edellä esitetyn perusteella ehdotus olisi olennaisilta osiltaan tarkistettava, sillä siinä ei ETSK:n mielestä noudateta kaikilta osin perusoikeuksia eikä tietojen saatavuutta, käyttöä tai vaihtoa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.6

Kaiken edellä esitetyn perusteella ehdotus olisi olennaisilta osiltaan tarkistettava, sillä siinä ei ETSK:n mielestä noudateta kaikilta osin perusoikeuksia eikä tietojen saatavuutta, käyttöä tai vaihtoa koskevia sääntöjä.

2.   Perustelu

2.1   Taustaa

| 2.1.1 | Yhteisössä on nykyisin useita palveluntuottajien velvoitteita koskevia säännöksiä. Tässä tapauksessa on kyse 24. lokakuuta 1995 annetun direktiivin 95/46/EY (1) 1 artiklan ja 2 artiklan a kohdan määritelmän mukaisista tiedoista. Direktiivissä määritellään jäsenvaltioiden yleiset velvoitteet, ja sen tavoitteena on taata luonnollisten henkilöiden oikeus yksityisyyden suojaan henkilötietoja käsiteltäessä. |
| --- | --- |

2.1.1

Yhteisössä on nykyisin useita palveluntuottajien velvoitteita koskevia säännöksiä. Tässä tapauksessa on kyse 24. lokakuuta 1995 annetun direktiivin 95/46/EY (1) 1 artiklan ja 2 artiklan a kohdan määritelmän mukaisista tiedoista. Direktiivissä määritellään jäsenvaltioiden yleiset velvoitteet, ja sen tavoitteena on taata luonnollisten henkilöiden oikeus yksityisyyden suojaan henkilötietoja käsiteltäessä.

| 2.1.2 | Lisäksi 12. heinäkuuta 2002 annetulla sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivillä 2002/58/EY (2) säädetään erityisesti henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla. Komitea antoi aikoinaan lausunnon (3) kyseisestä ehdotuksesta. |
| --- | --- |

2.1.2

Lisäksi 12. heinäkuuta 2002 annetulla sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivillä 2002/58/EY (2) säädetään erityisesti henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla. Komitea antoi aikoinaan lausunnon (3) kyseisestä ehdotuksesta.

| 2.1.3 | Direktiivien taustalla olevan periaatteen mukaisesti tallennetut tiedot on hävitettävä heti kun niiden säilyttäminen ei enää ole perusteltua. Direktiivillä 2002/58/EY taataan, että yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palveluiden tarjoajat toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen tarjoamiensa palveluiden turvallisuuden. Jäsenvaltioiden on puolestaan taattava sähköisen viestinnän luottamuksellisuus kieltämällä se, että muut kuin käyttäjät kuuntelevat, taltioivat tai tallentavat viestejä. Poikkeuksen muodostavat palveluntarjoajat, jotka voivat käyttää tietoja laskutustarkoituksessa välttämättömän ajan. Liikenne- ja tunnistamistietoja voidaan käsitellä vain nimettöminä ja tilaajien suostumuksella. |
| --- | --- |

2.1.3

Direktiivien taustalla olevan periaatteen mukaisesti tallennetut tiedot on hävitettävä heti kun niiden säilyttäminen ei enää ole perusteltua. Direktiivillä 2002/58/EY taataan, että yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palveluiden tarjoajat toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen tarjoamiensa palveluiden turvallisuuden. Jäsenvaltioiden on puolestaan taattava sähköisen viestinnän luottamuksellisuus kieltämällä se, että muut kuin käyttäjät kuuntelevat, taltioivat tai tallentavat viestejä. Poikkeuksen muodostavat palveluntarjoajat, jotka voivat käyttää tietoja laskutustarkoituksessa välttämättömän ajan. Liikenne- ja tunnistamistietoja voidaan käsitellä vain nimettöminä ja tilaajien suostumuksella.

| 2.1.4 | Direktiivin 2002/58/EY 15 artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti säilyttää tietoja, jos ne katsovat sen syyteharkinnan vuoksi tarpeelliseksi, oikeasuhtaiseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. Viestinnän tietosuojadirektiivistä käymissään neuvotteluissa jäsenvaltiot eivät päässeet sopimukseen siitä, miten kauan tietoja on säilytettävä, joten kyseisen määräajan asettamisesta oli luovuttava. |
| --- | --- |

2.1.4

Direktiivin 2002/58/EY 15 artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti säilyttää tietoja, jos ne katsovat sen syyteharkinnan vuoksi tarpeelliseksi, oikeasuhtaiseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. Viestinnän tietosuojadirektiivistä käymissään neuvotteluissa jäsenvaltiot eivät päässeet sopimukseen siitä, miten kauan tietoja on säilytettävä, joten kyseisen määräajan asettamisesta oli luovuttava.

| 2.1.5 | Eurooppa-neuvosto käsitteli 25. maaliskuuta 2004 mahdollisuutta antaa sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajien tuottamien tietojen säilyttämistä koskevia sääntöjä. Neljä jäsenvaltiota, Ranska, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi, ovat tehneet ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamiseen liittyvien ja sen yhteydessä käsiteltyjen ja tallennettujen tietojen ja julkisissa viestintäverkoissa välitettyjen tietojen säilyttämisestä rikosten ja rikollisten tekojen, terrorismi mukaan lukien, torjumiseksi, tutkimiseksi ja selvittämiseksi ja niistä syytteeseen asettamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.5

Eurooppa-neuvosto käsitteli 25. maaliskuuta 2004 mahdollisuutta antaa sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajien tuottamien tietojen säilyttämistä koskevia sääntöjä. Neljä jäsenvaltiota, Ranska, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi, ovat tehneet ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamiseen liittyvien ja sen yhteydessä käsiteltyjen ja tallennettujen tietojen ja julkisissa viestintäverkoissa välitettyjen tietojen säilyttämisestä rikosten ja rikollisten tekojen, terrorismi mukaan lukien, torjumiseksi, tutkimiseksi ja selvittämiseksi ja niistä syytteeseen asettamiseksi.

| 2.1.6 | Euroopan parlamentti hylkäsi edellä mainitun ehdotuksen, sillä se epäili ehdotuksen oikeusperustaa, säädöksen oikeasuhtaisuutta ja ihmisoikeuksien suojelemista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (4) 8 artiklan mahdollista rikkomista. |
| --- | --- |

2.1.6

Euroopan parlamentti hylkäsi edellä mainitun ehdotuksen, sillä se epäili ehdotuksen oikeusperustaa, säädöksen oikeasuhtaisuutta ja ihmisoikeuksien suojelemista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (4) 8 artiklan mahdollista rikkomista.

2.2   Komission ehdotus

| 2.2.1 | Komissio on tehnyt EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta. |
| --- | --- |

2.2.1

Komissio on tehnyt EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta.

| 2.2.2 | Kyseessä on jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamista koskeva säädös, joka koskee yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajien velvollisuutta säilyttää ja käsitellä tietoja tietynlaisen rikollisen toiminnan, kuten terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden, torjuntaa, tutkintaa, selvittämistä ja syyteharkintaa varten (1 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

2.2.2

Kyseessä on jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamista koskeva säädös, joka koskee yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajien velvollisuutta säilyttää ja käsitellä tietoja tietynlaisen rikollisen toiminnan, kuten terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden, torjuntaa, tutkintaa, selvittämistä ja syyteharkintaa varten (1 artiklan 1 kohta).

| 2.2.3 | Ehdotus koskee kyseisten viestien lähettäjinä tai vastaanottajina toimivien oikeus- ja yksityishenkilöiden tunnistamiseksi tarvittavia tietoja. Se ei koske sähköisen viestinnän sisältöä (1 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

2.2.3

Ehdotus koskee kyseisten viestien lähettäjinä tai vastaanottajina toimivien oikeus- ja yksityishenkilöiden tunnistamiseksi tarvittavia tietoja. Se ei koske sähköisen viestinnän sisältöä (1 artiklan 2 kohta).

| 2.2.4 | Ehdotuksessa vaaditaan, että jäsenvaltiot toteuttavat tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, jotta sähköisen viestinnän palveluiden operaattorit säilyttävät kyseiset tiedot ja toimittavat ne toimivaltaisille kansallisille viranomaisille rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ehdotuksen tavoitteen mukaisesti (3 artikla). |
| --- | --- |

2.2.4

Ehdotuksessa vaaditaan, että jäsenvaltiot toteuttavat tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, jotta sähköisen viestinnän palveluiden operaattorit säilyttävät kyseiset tiedot ja toimittavat ne toimivaltaisille kansallisille viranomaisille rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ehdotuksen tavoitteen mukaisesti (3 artikla).

| 2.2.5 | Ehdotuksessa mainitaan erityisesti, mitkä tiedot on säilytettävä, eli viestin lähettäjä ja vastaanottaja, viestien lähettämisaika ja kesto, viestilaji, käyttäjien fyysinen paikantaminen jne. (4 artikla ja liite). |
| --- | --- |

2.2.5

Ehdotuksessa mainitaan erityisesti, mitkä tiedot on säilytettävä, eli viestin lähettäjä ja vastaanottaja, viestien lähettämisaika ja kesto, viestilaji, käyttäjien fyysinen paikantaminen jne. (4 artikla ja liite).

| 2.2.6 | Niin ikään säädetään, että tiedot on säilytettävä yhden vuoden ajan, jos kyseessä on kiinteän tai matkapuhelimen avulla välitetty viesti, ja kuuden kuukauden ajan, jos viesti on välitetty Internetin kautta (7 artikla). |
| --- | --- |

2.2.6

Niin ikään säädetään, että tiedot on säilytettävä yhden vuoden ajan, jos kyseessä on kiinteän tai matkapuhelimen avulla välitetty viesti, ja kuuden kuukauden ajan, jos viesti on välitetty Internetin kautta (7 artikla).

| 2.2.7 | Operaattoreiden säilyttämät tiedot on puolestaan toimitettava pyydettäessä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille (8 artikla), ja jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan komissiolle vuosittain tietyt asiaa koskevat tilastotiedot (9 artikla). |
| --- | --- |

2.2.7

Operaattoreiden säilyttämät tiedot on puolestaan toimitettava pyydettäessä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille (8 artikla), ja jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan komissiolle vuosittain tietyt asiaa koskevat tilastotiedot (9 artikla).

| 2.2.8 | Lopuksi säädetään, että jäsenvaltioiden on korvattava viestintäpalveluiden tarjoajille kaikki kyseisten tietojen säilyttämisestä ja toimittamisesta aiheutuvat lisäkustannukset (10 artikla). |
| --- | --- |

2.2.8

Lopuksi säädetään, että jäsenvaltioiden on korvattava viestintäpalveluiden tarjoajille kaikki kyseisten tietojen säilyttämisestä ja toimittamisesta aiheutuvat lisäkustannukset (10 artikla).

2.3   Yleistä

| 2.3.1 | Komitea on hämmästynyt ja huolestunut tällaisesta ehdotuksesta, sillä se on sisällöltään epäsuhtainen ja kajoaa perusoikeuksiin. |
| --- | --- |

2.3.1

Komitea on hämmästynyt ja huolestunut tällaisesta ehdotuksesta, sillä se on sisällöltään epäsuhtainen ja kajoaa perusoikeuksiin.

| 2.3.2 | Komissio pitää ehdotuksessaan yleistä turvallisuutta koskevia jäsenvaltioiden nykyisiä toimenpiteitä ”vaikutuksiltaan vastaavina toimenpiteinä” (televiestinnän sisämarkkinoiden tiellä olevina esteinä), jotka on EY:n perustamissopimuksen 14 artiklan nojalla poistettava. |
| --- | --- |

2.3.2

Komissio pitää ehdotuksessaan yleistä turvallisuutta koskevia jäsenvaltioiden nykyisiä toimenpiteitä ”vaikutuksiltaan vastaavina toimenpiteinä” (televiestinnän sisämarkkinoiden tiellä olevina esteinä), jotka on EY:n perustamissopimuksen 14 artiklan nojalla poistettava.

| 2.3.3 | Ehdotus vaikuttaa erittäin laaja-alaisesti kaikkien sähköisten viestintäpalveluiden käyttäjien koskemattomuuteen. Ehdotus uhkaa viedä pohjan sähköisen viestinnän asiakkaiden luottamukselta ja vähentää halukkuutta hyödyntää ylipäätään tieto- ja viestintätekniikkaa sekä ryhtyä käyttämään uusia sähköisiä palveluita. Kuluttajien menettäessä luottamuksensa on olemassa vaara, että tietoyhteiskunnan tuleva kehittäminen hidastuu pitkällä aikavälillä, mikä vaarantaa samalla Lissabonin strategian toteutumisen. |
| --- | --- |

2.3.3

Ehdotus vaikuttaa erittäin laaja-alaisesti kaikkien sähköisten viestintäpalveluiden käyttäjien koskemattomuuteen. Ehdotus uhkaa viedä pohjan sähköisen viestinnän asiakkaiden luottamukselta ja vähentää halukkuutta hyödyntää ylipäätään tieto- ja viestintätekniikkaa sekä ryhtyä käyttämään uusia sähköisiä palveluita. Kuluttajien menettäessä luottamuksensa on olemassa vaara, että tietoyhteiskunnan tuleva kehittäminen hidastuu pitkällä aikavälillä, mikä vaarantaa samalla Lissabonin strategian toteutumisen.

| 2.3.4 | On vaikea ymmärtää sitä, miten ehdotuksessa käsitellään perusoikeuksia, erityisesti oikeutta yksityisyyteen. Komissio käyttää kahta laillisuuskriteeriä ja tekee pienen kokeen, jonka perusteella se päättelee, että ehdotus ei loukkaa perusoikeuksia. |
| --- | --- |

2.3.4

On vaikea ymmärtää sitä, miten ehdotuksessa käsitellään perusoikeuksia, erityisesti oikeutta yksityisyyteen. Komissio käyttää kahta laillisuuskriteeriä ja tekee pienen kokeen, jonka perusteella se päättelee, että ehdotus ei loukkaa perusoikeuksia.

| 2.3.5 | Ensinnäkin jo direktiiviin 2002/58/EY sisältyvässä 15 artiklan 1 kohdassa toistetaan lähes kirjaimellisesti kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen sopimuksen (4 ja 12 artiklan) määräykset sekä ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (9–11 artiklan) määräykset. Toimivaltaiset elimet ja tuomioistuimet ovat tulkinneet näitä määräyksiä monin tavoin ja perusteellisesti, joten komission ei ole syytä pyrkiä tekemään kysymyksestä uusia tulkintoja. |
| --- | --- |

2.3.5

Ensinnäkin jo direktiiviin 2002/58/EY sisältyvässä 15 artiklan 1 kohdassa toistetaan lähes kirjaimellisesti kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen sopimuksen (4 ja 12 artiklan) määräykset sekä ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (9–11 artiklan) määräykset. Toimivaltaiset elimet ja tuomioistuimet ovat tulkinneet näitä määräyksiä monin tavoin ja perusteellisesti, joten komission ei ole syytä pyrkiä tekemään kysymyksestä uusia tulkintoja.

| 2.3.6 | Toiseksi laillisuuskriteerejä koskeva testi riippuu perusoikeuskirjan tietyistä määräyksistä. Vaikka perusoikeuskirjasta vallitsee unionissa mahdollisimman suuri yksimielisyys, se ei vielä ole voimassa eivätkä yksityiset oikeussubjektit voi vedota siihen oikeuksiensa takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.6

Toiseksi laillisuuskriteerejä koskeva testi riippuu perusoikeuskirjan tietyistä määräyksistä. Vaikka perusoikeuskirjasta vallitsee unionissa mahdollisimman suuri yksimielisyys, se ei vielä ole voimassa eivätkä yksityiset oikeussubjektit voi vedota siihen oikeuksiensa takaamiseksi.

| 2.3.7 | Edellä mainittu testi osoittautuu vieläkin heikommaksi, kun otetaan huomioon, että komissio huomioi käsittämättömästi vain perusoikeuskirjan 7 artiklan (yksityis- ja perhe-elämä) ja 8 artiklan (henkilötietojen suoja) ja unohtaa muut näkökohdat, kuten 36 artiklan (yleishyödyllisten palveluiden saatavuus), 38 artiklan (kuluttajansuoja), 47 artiklan (oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan) tai 48 artiklan (syyttömyysolettama). |
| --- | --- |

2.3.7

Edellä mainittu testi osoittautuu vieläkin heikommaksi, kun otetaan huomioon, että komissio huomioi käsittämättömästi vain perusoikeuskirjan 7 artiklan (yksityis- ja perhe-elämä) ja 8 artiklan (henkilötietojen suoja) ja unohtaa muut näkökohdat, kuten 36 artiklan (yleishyödyllisten palveluiden saatavuus), 38 artiklan (kuluttajansuoja), 47 artiklan (oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan) tai 48 artiklan (syyttömyysolettama).

| 2.3.8 | Komission olisikin harkittava asiaa ja toimittava nykyistä huolellisemmin ja huomioitava perusoikeudet perusteellisemmin, jotta jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuinten ei vastaisuudessa tarvitsisi julistaa komission ehdottamia säännöksiä valtiosäännön vastaisiksi (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Komission olisikin harkittava asiaa ja toimittava nykyistä huolellisemmin ja huomioitava perusoikeudet perusteellisemmin, jotta jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuinten ei vastaisuudessa tarvitsisi julistaa komission ehdottamia säännöksiä valtiosäännön vastaisiksi (5).

| 2.3.9 | Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kannalta hämmästyttää komission selitys, että sisämarkkinoilla on pikaisesti ryhdyttävä ylikansallisiin toimiin tarkasteltavana olevien kysymysten sääntelemiseksi, koska neuvosto ja parlamentti eivät toistaiseksi ole pystyneet ratkaisemaan asiaa. |
| --- | --- |

2.3.9

Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kannalta hämmästyttää komission selitys, että sisämarkkinoilla on pikaisesti ryhdyttävä ylikansallisiin toimiin tarkasteltavana olevien kysymysten sääntelemiseksi, koska neuvosto ja parlamentti eivät toistaiseksi ole pystyneet ratkaisemaan asiaa.

| 2.3.10 | Tällainen perustelu olisi looginen, jos turvallisuusongelmia voitaisiin verrata muihin sisämarkkinoiden toimintaa vaivaaviin ongelmiin (esimerkiksi puhtaasti kauppaan, verotukseen tai työelämään liittyviin ongelmiin), jos säädösten antamiselle olisi asetettu (perussopimuksissa tai johdetussa oikeudessa) umpeutuvia määräaikoja tai jos alalle voitaisiin ja olisi tarpeen luoda yhtenäinen oikeusalue. |
| --- | --- |

2.3.10

Tällainen perustelu olisi looginen, jos turvallisuusongelmia voitaisiin verrata muihin sisämarkkinoiden toimintaa vaivaaviin ongelmiin (esimerkiksi puhtaasti kauppaan, verotukseen tai työelämään liittyviin ongelmiin), jos säädösten antamiselle olisi asetettu (perussopimuksissa tai johdetussa oikeudessa) umpeutuvia määräaikoja tai jos alalle voitaisiin ja olisi tarpeen luoda yhtenäinen oikeusalue.

| 2.3.11 | Valtion turvallisuus ei kuitenkaan ole yhteisön oikeuden mukainen oikeudellinen hyödyke, toisin kuin yleinen järjestys ja turvallisuus, joista on perussopimuksissa määräyksiä. Viimeksi mainituissa tapauksissa jäsenvaltioiden on tarvittaessa perusteltua toteuttaa poikkeuksellisesti varotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.3.11

Valtion turvallisuus ei kuitenkaan ole yhteisön oikeuden mukainen oikeudellinen hyödyke, toisin kuin yleinen järjestys ja turvallisuus, joista on perussopimuksissa määräyksiä. Viimeksi mainituissa tapauksissa jäsenvaltioiden on tarvittaessa perusteltua toteuttaa poikkeuksellisesti varotoimenpiteitä.

| 2.3.12 | Perussopimuksissakaan ei ole toiminnalle selkeää perustaa, eikä sille ole asetettu lainkaan määräaikaa, joka velvoittaisi toimimaan välittömästi. Valtioiden turvallisuusuhat eivät kuulu yhdenmukaistamissäädöksen piiriin, sillä välineen tarkoituksena on puuttua yhdenmukaisesti (mutta ei yhteisesti) erilaisiin tilanteisiin. |
| --- | --- |

2.3.12

Perussopimuksissakaan ei ole toiminnalle selkeää perustaa, eikä sille ole asetettu lainkaan määräaikaa, joka velvoittaisi toimimaan välittömästi. Valtioiden turvallisuusuhat eivät kuulu yhdenmukaistamissäädöksen piiriin, sillä välineen tarkoituksena on puuttua yhdenmukaisesti (mutta ei yhteisesti) erilaisiin tilanteisiin.

| 2.3.13 | Suhteellisuusperiaatteen osalta todettakoon, että kaikki perusoikeuksia rajoittavat säädökset edellyttävät tunnetusti kansallisten parlamenttien säätämää lakia sekä lakisääteistä takuuta (ennakkoon ja jälkikäteen tapahtuvasta) oikeudellisesta valvonnasta. On vaikea kuvitella, että nykyisten nk. näkymättömien esteiden poistaminen sähköisten viestintäpalveluiden tarjoamisen tieltä kaikkialla sisämarkkinoilla muuttaisi yksi toisensa jälkeen jäsenvaltioiden lakeja, joilla taataan perusoikeudet, tai kansallisia järjestelmiä perusoikeuksien turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.13

Suhteellisuusperiaatteen osalta todettakoon, että kaikki perusoikeuksia rajoittavat säädökset edellyttävät tunnetusti kansallisten parlamenttien säätämää lakia sekä lakisääteistä takuuta (ennakkoon ja jälkikäteen tapahtuvasta) oikeudellisesta valvonnasta. On vaikea kuvitella, että nykyisten nk. näkymättömien esteiden poistaminen sähköisten viestintäpalveluiden tarjoamisen tieltä kaikkialla sisämarkkinoilla muuttaisi yksi toisensa jälkeen jäsenvaltioiden lakeja, joilla taataan perusoikeudet, tai kansallisia järjestelmiä perusoikeuksien turvaamiseksi.

| 2.3.14 | Komitea katsoo, ettei ehdotus noudata kaikilta osin toissijaisuus- eikä suhteellisuusperiaatteita, sillä siinä ei perustella, että yhteisön asettama tavoite voidaan parhaiten saavuttaa toimimalla yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

2.3.14

Komitea katsoo, ettei ehdotus noudata kaikilta osin toissijaisuus- eikä suhteellisuusperiaatteita, sillä siinä ei perustella, että yhteisön asettama tavoite voidaan parhaiten saavuttaa toimimalla yhteisön tasolla.

| 2.3.15 | Toisaalta on hämmästyttävää, että komissio mainitsee ehdotuksessaan vain viestintäoperaattoreiden ”tarpeet” ja ”legitiimit oikeudet” eikä lainkaan kuluttajien tarpeita eikä legitiimejä oikeuksia. Komissio unohtaa, että yksi yhteisön tehtävistä on ”myötävaikuttaminen kuluttajansuojan lujittamiseen” (EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan t kohta) ja varmistaa ”kuluttajansuojan korkea taso” sekä myötävaikuttaa ”(kuluttajien) taloudellisten etujen suojaamiseen” (EY:n perustamissopimuksen 153 artikla). |
| --- | --- |

2.3.15

Toisaalta on hämmästyttävää, että komissio mainitsee ehdotuksessaan vain viestintäoperaattoreiden ”tarpeet” ja ”legitiimit oikeudet” eikä lainkaan kuluttajien tarpeita eikä legitiimejä oikeuksia. Komissio unohtaa, että yksi yhteisön tehtävistä on ”myötävaikuttaminen kuluttajansuojan lujittamiseen” (EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan t kohta) ja varmistaa ”kuluttajansuojan korkea taso” sekä myötävaikuttaa ”(kuluttajien) taloudellisten etujen suojaamiseen” (EY:n perustamissopimuksen 153 artikla).

2.4   Erityistä

| 2.4.1 | Ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohta. Olisikin suositeltavaa, että otettaisiin huomioon myös ehdotuksen mahdollinen vaikutus poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa. Tässä tapauksessa valtioilta, joista viestit lähetetään, edellytettäisiin, että ne tekevät jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ulkopuolisten sähköisen viestinnän operaattoreiden osalta erityisiä sopimuksia, joissa palveluiden tarjoamiselle määritellään kansallisen turvallisuuden edellyttämät vastavuoroiset ehdot. |
| --- | --- |

2.4.1

Ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohta. Olisikin suositeltavaa, että otettaisiin huomioon myös ehdotuksen mahdollinen vaikutus poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa. Tässä tapauksessa valtioilta, joista viestit lähetetään, edellytettäisiin, että ne tekevät jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ulkopuolisten sähköisen viestinnän operaattoreiden osalta erityisiä sopimuksia, joissa palveluiden tarjoamiselle määritellään kansallisen turvallisuuden edellyttämät vastavuoroiset ehdot.

| 2.4.2 | Ehdotuksen säädösosan 1 artiklassa näyttää siltä, ettei komissio tiedä, että vaikka säädöksen soveltamisalaan kuuluvat tiedot ovat näennäisesti ”neutraaleja” (viestien lähettäjien ja vastaanottajien tunnistetiedot, viestien kesto, fyysinen paikantaminen, viestien lähetystiheys jne.), näillä seikoilla tunkeudutaan ihmisten yksityiselämään, ja ne voivat monissa tapauksissa myös loukata muita oikeuksia, kuten ammattisalaisuutta tai asianmukaista oikeusapua. |
| --- | --- |

2.4.2

Ehdotuksen säädösosan 1 artiklassa näyttää siltä, ettei komissio tiedä, että vaikka säädöksen soveltamisalaan kuuluvat tiedot ovat näennäisesti ”neutraaleja” (viestien lähettäjien ja vastaanottajien tunnistetiedot, viestien kesto, fyysinen paikantaminen, viestien lähetystiheys jne.), näillä seikoilla tunkeudutaan ihmisten yksityiselämään, ja ne voivat monissa tapauksissa myös loukata muita oikeuksia, kuten ammattisalaisuutta tai asianmukaista oikeusapua.

| 2.4.3 | Euroopassa nykyisin vallitsevissa oikeusjärjestyksen perusteissa, jotka pohjautuvat ihmisoikeuksia koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen, ja jäsenvaltioiden valtiosääntöperinteissä oikeuden yksityisyyteen muodostavat sekä passiiviset tekijät että — joskin vähemmässä määrin — aktiiviset tekijät. |
| --- | --- |

2.4.3

Euroopassa nykyisin vallitsevissa oikeusjärjestyksen perusteissa, jotka pohjautuvat ihmisoikeuksia koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen, ja jäsenvaltioiden valtiosääntöperinteissä oikeuden yksityisyyteen muodostavat sekä passiiviset tekijät että — joskin vähemmässä määrin — aktiiviset tekijät.

| 2.4.4 | Yksityishenkilöillä, olivatpa he Euroopan unionin kansalaisia tai eivät, on siis oikeus tietää, kuka muu kuin vastaanottaja käsittelee heidän viestejään, mistä syistä ja kuinka usein. Heillä on myös oikeus tutustua julkisiin tai yksityisiin tietokantoihin, joista kyseiset toimet käyvät ilmi. (6) |
| --- | --- |

2.4.4

Yksityishenkilöillä, olivatpa he Euroopan unionin kansalaisia tai eivät, on siis oikeus tietää, kuka muu kuin vastaanottaja käsittelee heidän viestejään, mistä syistä ja kuinka usein. Heillä on myös oikeus tutustua julkisiin tai yksityisiin tietokantoihin, joista kyseiset toimet käyvät ilmi. (6)

| 2.4.5 | Ehdotuksella puututaan perusoikeuksiin, erityisesti ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artiklaan, ja se saattaa vaikuttaa huomattavasti kansalaisvapauksiin ja perusoikeuksiin. Tästä syystä komitea katsoo, että samaan tapaan kuin kaikissa yleiseen sääntöön tehtävissä poikkeuksissa ehdotuksella on asetettava vain ehdot, jotka vaikuttavat mahdollisimman vähän kyseisiin oikeuksiin. |
| --- | --- |

2.4.5

Ehdotuksella puututaan perusoikeuksiin, erityisesti ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artiklaan, ja se saattaa vaikuttaa huomattavasti kansalaisvapauksiin ja perusoikeuksiin. Tästä syystä komitea katsoo, että samaan tapaan kuin kaikissa yleiseen sääntöön tehtävissä poikkeuksissa ehdotuksella on asetettava vain ehdot, jotka vaikuttavat mahdollisimman vähän kyseisiin oikeuksiin.

| 2.4.6 | Säilytettävät tietoluokat mainitaan 4 artiklassa ja liitteessä. Kyseessä on ”alustava luettelo”, jota voidaan täydentää nk. komitologiamenettelyllä. Komitean mielestä on kuitenkin sopimatonta, että koska kyseessä on perusoikeus, parlamentti ei osallistu menettelyyn lisättäessä luetteloon säilytettäviä tietoluokkia, vaan tällöin turvaudutaan luonteeltaan neutraaleja teknisiä standardeja koskevaan menetelmään, vaikka ehdotuksen kohteena olevat säilytettävät tiedot ovat luonteeltaan kaikkea muuta kuin teknisiä. |
| --- | --- |

2.4.6

Säilytettävät tietoluokat mainitaan 4 artiklassa ja liitteessä. Kyseessä on ”alustava luettelo”, jota voidaan täydentää nk. komitologiamenettelyllä. Komitean mielestä on kuitenkin sopimatonta, että koska kyseessä on perusoikeus, parlamentti ei osallistu menettelyyn lisättäessä luetteloon säilytettäviä tietoluokkia, vaan tällöin turvaudutaan luonteeltaan neutraaleja teknisiä standardeja koskevaan menetelmään, vaikka ehdotuksen kohteena olevat säilytettävät tiedot ovat luonteeltaan kaikkea muuta kuin teknisiä.

| 2.4.7 | Säilytettäviä tietoja on liiaksi, jotta niiden joukosta löytyisi tutkimukselle hyödyllistä tietoa. Säilytettävien tietojen määrää olisikin rajoitettava. Määrässä on huomioitava ehdotuksen päämäärien edellyttämät tarpeet ja varmistettava, että tiedot ovat käytettävissä vain tuomioistuimen luvalla. Ehdotuksessa mainittua tavoitetta eli tiettyjen rikollisten tekojen ”ehkäisemistä” on vaikea ymmärtää, vaikka liikennetietojen säilyttäminen saattaakin olla tutkimuksen ja muiden ehdotuksen tavoitteiden kannalta hyödyllistä. |
| --- | --- |

2.4.7

Säilytettäviä tietoja on liiaksi, jotta niiden joukosta löytyisi tutkimukselle hyödyllistä tietoa. Säilytettävien tietojen määrää olisikin rajoitettava. Määrässä on huomioitava ehdotuksen päämäärien edellyttämät tarpeet ja varmistettava, että tiedot ovat käytettävissä vain tuomioistuimen luvalla. Ehdotuksessa mainittua tavoitetta eli tiettyjen rikollisten tekojen ”ehkäisemistä” on vaikea ymmärtää, vaikka liikennetietojen säilyttäminen saattaakin olla tutkimuksen ja muiden ehdotuksen tavoitteiden kannalta hyödyllistä.

| 2.4.8 | Tietojen säilyttämisaika on liian pitkä, sillä komissio ei perustele tarvetta säilyttää tietoja näin pitkään. Komitea katsoo, että kohtuullinen, yhdenmukainen säilyttämisaika olisi kuusi kuukautta. Tietoja säilytettäessä on huolehdittava asianmukaisesti turvallisuudesta ja luottamuksellisuudesta. |
| --- | --- |

2.4.8

Tietojen säilyttämisaika on liian pitkä, sillä komissio ei perustele tarvetta säilyttää tietoja näin pitkään. Komitea katsoo, että kohtuullinen, yhdenmukainen säilyttämisaika olisi kuusi kuukautta. Tietoja säilytettäessä on huolehdittava asianmukaisesti turvallisuudesta ja luottamuksellisuudesta.

| 2.4.9 | Ehdotuksessa ei mainita säännöksiä, joilla palveluiden tuottajilta ja muilta asianosaisilta estettäisiin mahdollinen pääsy tallennettuihin tietoihin. On säädettävä, että kyseisiin tietoihin pääsee vain erityistapauksissa ja tuomioistuimen valvonnassa. Ehdotetussa direktiivissä ei valitettavasti säädetä sitä, miten tallennetut tiedot suojataan säilyttämisen ajan. |
| --- | --- |

2.4.9

Ehdotuksessa ei mainita säännöksiä, joilla palveluiden tuottajilta ja muilta asianosaisilta estettäisiin mahdollinen pääsy tallennettuihin tietoihin. On säädettävä, että kyseisiin tietoihin pääsee vain erityistapauksissa ja tuomioistuimen valvonnassa. Ehdotetussa direktiivissä ei valitettavasti säädetä sitä, miten tallennetut tiedot suojataan säilyttämisen ajan.

| 2.4.10 | Ehdotuksen viittaus ”toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin” on liian yleinen. Olisi mainittava nimenomaisesti, että tallennetut tiedot voitaisiin luovuttaa vain ”viranomaisille”, jotka takaavat saamiensa tietojen laadun, luottamuksellisuuden ja turvallisuuden. Komitea katsoo, että tietyt ehdotuksen käsitteet, kuten edellä mainittu ”toimivaltaiset kansalliset viranomaiset”, on määriteltävä tulkintaerojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

2.4.10

Ehdotuksen viittaus ”toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin” on liian yleinen. Olisi mainittava nimenomaisesti, että tallennetut tiedot voitaisiin luovuttaa vain ”viranomaisille”, jotka takaavat saamiensa tietojen laadun, luottamuksellisuuden ja turvallisuuden. Komitea katsoo, että tietyt ehdotuksen käsitteet, kuten edellä mainittu ”toimivaltaiset kansalliset viranomaiset”, on määriteltävä tulkintaerojen välttämiseksi.

| 2.4.11 | On hämmästyttävää, että ehdotetun direktiivin 10 artiklassa säädetään nk. ”lisäkustannuksista”, joita operaattoreille aiheutuu tietojen säilyttämisestä ja toimittamisesta, ja että komission mukaan ne on korvattava julkisin varoin, koska johdanto-osan 13 kappaleen mukaan tietojen säilyttämisestä ”on etua koko yhteiskunnan yleiselle turvallisuudelle”. |
| --- | --- |

2.4.11

On hämmästyttävää, että ehdotetun direktiivin 10 artiklassa säädetään nk. ”lisäkustannuksista”, joita operaattoreille aiheutuu tietojen säilyttämisestä ja toimittamisesta, ja että komission mukaan ne on korvattava julkisin varoin, koska johdanto-osan 13 kappaleen mukaan tietojen säilyttämisestä ”on etua koko yhteiskunnan yleiselle turvallisuudelle”.

| 2.4.12 | Tässä kohdin komitea ei lainkaan yhdy komission näkemykseen ja katsoo, että kyseinen toteamus on vähintäänkin epätarkka, sillä kukin jäsenvaltio päättää vapaasti omien kriteeriensä perusteella, kuinka suuri osa kyseisistä kustannuksista korvataan oman yhteiskuntansa olosuhteiden ja turvallisuuden asettamien tarpeiden mukaisesti. Komissio toteaa kuitenkin (johdanto-osan 5 kappaleessa), että useissa jäsenvaltioissa asiasta ei lainsäädäntöä ole edes annettu. |
| --- | --- |

2.4.12

Tässä kohdin komitea ei lainkaan yhdy komission näkemykseen ja katsoo, että kyseinen toteamus on vähintäänkin epätarkka, sillä kukin jäsenvaltio päättää vapaasti omien kriteeriensä perusteella, kuinka suuri osa kyseisistä kustannuksista korvataan oman yhteiskuntansa olosuhteiden ja turvallisuuden asettamien tarpeiden mukaisesti. Komissio toteaa kuitenkin (johdanto-osan 5 kappaleessa), että useissa jäsenvaltioissa asiasta ei lainsäädäntöä ole edes annettu.

| 2.4.13 | Komission kriteerin mukaan seuraavat seikat voitaisiin kyseenalaistaa:






  — | Eikö valtioiden takaamasta yhteiskunnan turvallisuudesta ja vakaudesta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Komission kriteerin mukaan seuraavat seikat voitaisiin kyseenalaistaa:

—

Eikö valtioiden takaamasta yhteiskunnan turvallisuudesta ja vakaudesta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

| — | Eikö oikeusvaltion suomasta oikeusturvasta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille? |
| --- | --- |

—

Eikö oikeusvaltion suomasta oikeusturvasta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

| — | Eivätkö sähköisten viestintäpalveluiden tuottajat hyödy myös pääsystä yhtenäismarkkinoille, joilla ne harjoittavat laillista yritystoimintaa, kansallisten viranomaisten — eikä ainoastaan komission — valppauden ansiosta? |
| --- | --- |

—

Eivätkö sähköisten viestintäpalveluiden tuottajat hyödy myös pääsystä yhtenäismarkkinoille, joilla ne harjoittavat laillista yritystoimintaa, kansallisten viranomaisten — eikä ainoastaan komission — valppauden ansiosta?

| 2.4.14 | Mikäli ehdotettu direktiivi hyväksytään, ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi kaiken edellä esitetyn perusteella katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä kustannuksia tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi. Komitea katsoo, että lisäkustannusten korvaamista koskeva ehdotus ei ole aiheellinen ja se olisi poistettava. |
| --- | --- |

2.4.14

Mikäli ehdotettu direktiivi hyväksytään, ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi kaiken edellä esitetyn perusteella katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä kustannuksia tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi. Komitea katsoo, että lisäkustannusten korvaamista koskeva ehdotus ei ole aiheellinen ja se olisi poistettava.

| 2.4.15 | Koska komissio on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 (7) kohdan ja 6 artiklan 2 (8) kohdan mukaan ”perussopimusten valvoja”, kaiken edellä esitetyn perusteella komission olisi tarkistettava ehdotus olennaisilta osiltaan, sillä siinä ei komitean mielestä noudateta kaikilta osin ihmisoikeuksia eikä tietojen saatavuutta, käyttöä tai vaihtoa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

2.4.15

Koska komissio on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 (7) kohdan ja 6 artiklan 2 (8) kohdan mukaan ”perussopimusten valvoja”, kaiken edellä esitetyn perusteella komission olisi tarkistettava ehdotus olennaisilta osiltaan, sillä siinä ei komitean mielestä noudateta kaikilta osin ihmisoikeuksia eikä tietojen saatavuutta, käyttöä tai vaihtoa koskevia sääntöjä.

Bryssel 19. tammikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla, EYVL L 201, 31.7.2002.

2

(3)  Lausunto hyväksyttiin 24.–25. tammikuuta 2001 pidetyssä täysistunnossa, ja sen esittelijä oli Göran Lagerholm, EYVL C 123, 25.4.2001.

3

(4)  Roomassa 4. marraskuuta 1950 allekirjoitettu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemista koskeva yleissopimus.

4

(5)  Ks. Saksan perustuslakituomioistuimen äskettäin antama päätös, jolla eräs säädös, nk. eurooppalainen pidätysmääräys, on julistettu perustuslain vastaiseksi, mikä on terrorismin ja valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjunnan kannalta vieläkin tärkeämpää kuin nyt tarkasteltavana oleva aihe.

5

(6)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio asioissa Amann (2000), Kopp (1998), Halford (1997) ja Malone (1984).

6

(7)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohta: ”Euroopan unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin.”

7

(8)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohta: ”Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä.”

8

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä, mutta ne hylättiin keskustelussa.

Kohta 1.5

Poistetaan kohta.

”Ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä sitä tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Kohta 2.4.11

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”On hämmästyttävää, että eEhdotetun direktiivin 10 artiklassa säädetään nk. ’lisäkustannuksista’, joita operaattoreille aiheutuu tietojen säilyttämisestä ja toimittamisesta., ja että kKomission mukaan ne on korvattava julkisin varoin, koska johdanto-osan 13 kappaleen mukaan tietojen säilyttämisestä ’on etua koko yhteiskunnan yleiselle turvallisuudelle’.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Kohta 2.4.12

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Tässä kohdin komitea ei lainkaan yhdy komission näkemykseen ja katsoo, että kyseinen toteamus on vähintäänkin epätarkka, sillä kukin jäsenvaltio päättää vapaasti omien kriteeriensä perusteella, kuinka suuri osa kyseisistä kustannuksista korvataan, oman yhteiskuntansa olosuhteiden ja turvallisuuden asettamien tarpeiden mukaisesti. Komissio toteaa kuitenkin (johdanto-osan 5 kappaleessa), että useissa jäsenvaltioissa asiasta ei ole edes annettu lainsäädäntöä. Ehdotuksesta aiheutuu alan yrityksille huomattavia kustannuksia. Nykyisin yritykset tuottavat, käsittelevät ja säilyttävät tietoa laskutusta varten sekä kaupallisiin ja muihin oikeutettuihin tarkoituksiin. Lisävelvoitteet (uudentyyppiset tiedot, pidemmät säilytysajat) aiheuttaisivat lisäkustannuksia, jotka tulee kattaa. Koska turvallisuus kuuluu selvästi valtion vastuualaan ja valtion tulee rahoittaa sen varmistaminen, jäsenvaltioiden tulisi korvata tietojen säilyttämisestä aiheutuvat kustannukset tieto- ja viestintätekniikkayrityksille.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Kohta 2.4.13

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Komission kriteerin mukaan seuraavat seikat voitaisiin kyseenalaistaa:

Komission kriteerin mukaan seuraavat seikat voitaisiin kyseenalaistaa:

| — | Eikö valtioiden takaamasta yhteiskunnan turvallisuudesta ja vakaudesta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille? |
| --- | --- |

—

Eikö valtioiden takaamasta yhteiskunnan turvallisuudesta ja vakaudesta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

Eikö valtioiden takaamasta yhteiskunnan turvallisuudesta ja vakaudesta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

| — | Eikö oikeusvaltion suomasta oikeusturvasta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille? |
| --- | --- |

—

Eikö oikeusvaltion suomasta oikeusturvasta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

Eikö oikeusvaltion suomasta oikeusturvasta ole etua myös sähköisten viestintäpalveluiden tuottajille?

| — | Eivätkö sähköisten viestintäpalveluiden tuottajat hyödy myös pääsystä yhtenäismarkkinoille, joilla ne harjoittavat laillista yritystoimintaa, kansallisten viranomaisten –eikä ainoastaan komission– valppauden ansiosta? |
| --- | --- |

—

Eivätkö sähköisten viestintäpalveluiden tuottajat hyödy myös pääsystä yhtenäismarkkinoille, joilla ne harjoittavat laillista yritystoimintaa, kansallisten viranomaisten –eikä ainoastaan komission– valppauden ansiosta?

Eivätkö sähköisten viestintäpalveluiden tuottajat hyödy myös pääsystä yhtenäismarkkinoille, joilla ne harjoittavat laillista yritystoimintaa, kansallisten viranomaisten –eikä ainoastaan komission– valppauden ansiosta?

Ehdotuksen lähtökohtana on, että tietojen säilyttämiseen tulisi Euroopassa soveltaa yhdenmukaista lähestymistapaa rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. Jos jotkut jäsenvaltiot vastaavat itse rikollisuuden torjunnan kustannuksista ja toiset päättävät sälyttää tämän melkoisen taloudellisen taakan operaattoreiden kannettavaksi, kilpailu Euroopan televiestintämarkkinoilla vääristyy pian pahoin. Tässä asiassa komitea siis tukee täysin komission näkemyksiä.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Kohta 2.4.14

Poistetaan kohta.

”Mikäli ehdotettu direktiivi hyväksytään, ehdotuksessa tarkoitettujen tietojen säilyttämisestä ja siirrosta operaattoreille aiheutuvien lisäkustannusten olisi kaiken edellä esitetyn perusteella katsottava olevan rasite, joka operaattoreiden olisi kannettava pelkästään siksi, että ne toimivat markkinoilla, eikä sitä tule sälyttää julkisen vallan ja siis kaikkien kansalaisten maksettavaksi. Komitea katsoo, että lisäkustannusten korvaamista koskeva ehdotus ei ole aiheellinen ja se olisi poistettava.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestyksen tulos (kaikki muutosehdotukset)

Puolesta: 53

Vastaan: 54

Pidättyi äänestämästä: 15

---

| 21.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 69/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta”

KOM(2005) 399 lopullinen — 2005/0166 COD

(2006/C 69/05)

Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Jan Olsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa (tammikuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 33 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Lokakuun lopulla 2003 komissio esitti ehdotuksen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 302/93 uudelleenlaatimiseksi.
  Oikeusperustana oli EY:n perustamissopimuksen 308 artikla. |
| --- | --- |

1.1

Lokakuun lopulla 2003 komissio esitti ehdotuksen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 302/93 uudelleenlaatimiseksi.

Oikeusperustana oli EY:n perustamissopimuksen 308 artikla.

| 1.2 | Neuvostossa käytyjen keskustelujen jälkeen päätettiin ehdotuksen oikeusperustaksi vaihtaa 152 artikla. Tämä merkitsee, että ehdotus hyväksytään yhteispäätösmenettelyssä, johon Euroopan parlamentti osallistuu. Samalla neuvostossa käytyjen keskustelujen pohjalta tehtiin ehdotettuun asetukseen pienehköjä muutoksia, jotka esitettiin elokuun lopulla 2005. |
| --- | --- |

1.2

Neuvostossa käytyjen keskustelujen jälkeen päätettiin ehdotuksen oikeusperustaksi vaihtaa 152 artikla. Tämä merkitsee, että ehdotus hyväksytään yhteispäätösmenettelyssä, johon Euroopan parlamentti osallistuu. Samalla neuvostossa käytyjen keskustelujen pohjalta tehtiin ehdotettuun asetukseen pienehköjä muutoksia, jotka esitettiin elokuun lopulla 2005.

2   Yleistä

| 2.1 | ETSK antoi lausuntonsa ensimmäisestä ehdotuksesta lokakuussa 2004 (1). Samat periaatteelliset näkökohdat, jotka tuolloin tuotiin esille, ovat käsillä olevan lausunnon perustana. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että huumausaineisiin liittyvien kysymysten parissa toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on otettava mukaan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toimintaan. |
| --- | --- |

2.1

ETSK antoi lausuntonsa ensimmäisestä ehdotuksesta lokakuussa 2004 (1). Samat periaatteelliset näkökohdat, jotka tuolloin tuotiin esille, ovat käsillä olevan lausunnon perustana. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että huumausaineisiin liittyvien kysymysten parissa toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on otettava mukaan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toimintaan.

| 2.2 | ETSK suhtautuu ehdotetun asetuksen muutettuun oikeusperustaan myönteisesti. Euroopan parlamentin asianmukainen kuuleminen on tässä tapauksessa luonnollista erityisesti, jotta varmistettaisiin viraston avoimuus kansalaisiin nähden. Uuden ehdotuksen (2) mukaan parlamentin asemaa vahvistetaan muun muassa niin, että se nimeää hallintoneuvostoon kaksi riippumatonta asiantuntijaa, joilla on huumausainealan erityisasiantuntemusta. Komitea suosittelee painokkaasti, että molemmat riippumattomat asiantuntijat kuuluvat valtiovallasta riippumattomaan organisaatioon, joka toimii huumausainealalla. |
| --- | --- |

2.2

ETSK suhtautuu ehdotetun asetuksen muutettuun oikeusperustaan myönteisesti. Euroopan parlamentin asianmukainen kuuleminen on tässä tapauksessa luonnollista erityisesti, jotta varmistettaisiin viraston avoimuus kansalaisiin nähden. Uuden ehdotuksen (2) mukaan parlamentin asemaa vahvistetaan muun muassa niin, että se nimeää hallintoneuvostoon kaksi riippumatonta asiantuntijaa, joilla on huumausainealan erityisasiantuntemusta. Komitea suosittelee painokkaasti, että molemmat riippumattomat asiantuntijat kuuluvat valtiovallasta riippumattomaan organisaatioon, joka toimii huumausainealalla.

| 2.3 | ETSK viittaa myös luonnokseen toimielinten väliseksi sopimukseksi Euroopan unionin sääntelyvirastojen toimintakehyksestä. Siinä todetaan, että virastojen on oltava sisäiseltä rakenteeltaan sellaisia, että niiden toiminnassa taataan asiaan liittyvien tahojen osallistuminen sekä avoimuus (3). Hallintoneuvoston jäseniksi tulisi valita muun muassa sidosryhmien edustajia. Tässä yhteydessä viitataan muun muassa eurooppalaista hallintotapaa käsittelevään valkoiseen kirjaan. |
| --- | --- |

2.3

ETSK viittaa myös luonnokseen toimielinten väliseksi sopimukseksi Euroopan unionin sääntelyvirastojen toimintakehyksestä. Siinä todetaan, että virastojen on oltava sisäiseltä rakenteeltaan sellaisia, että niiden toiminnassa taataan asiaan liittyvien tahojen osallistuminen sekä avoimuus (3). Hallintoneuvoston jäseniksi tulisi valita muun muassa sidosryhmien edustajia. Tässä yhteydessä viitataan muun muassa eurooppalaista hallintotapaa käsittelevään valkoiseen kirjaan.

3   Erityishuomioita asetuksen tietyistä artikloista

3.1   5 artikla — Eurooppalainen tietoverkko

Eurooppalainen tietoverkko muodostuu kansallisista yhteyspisteistä, jotka toimivat jäsenvaltioiden ja seurantakeskuksen välisinä yhdyssiteinä. Kansalliset yhteyspisteet keräävät ja analysoivat tietoja kansallisella tasolla seurantakeskuksen antamia suuntaviivoja noudattaen. Yhteyspisteen työskentelylle myönnetään vuosittain myös EU:n tukea, jota säännellään hankeavustussopimuksella.

Komitea suosittelee, että seurantakeskuksen suuntaviivoissa ja jäsenvaltioiden kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään, että yhteyspisteiden on toimittava yhteistyössä huumausainealalla toimivien kansallisten, myös valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa.

Tämä on ilmaistava selkeästi myös 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa muuttamalla kolmas virke kuulumaan seuraavasti: ”Ne keräävät ja analysoivat kansallisella tasolla yhteistyössä alan asiantuntijoiden ja organisaatioiden kanssa kaikki tiedot, jotka koskevat huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä sekä näihin liittyviä toimintalinjoja ja ratkaisuja.”

3.2   20 artikla — Yhteistyö muiden järjestöjen ja toimielinten kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen ja muiden organisaatioiden kanssa

Asetuksen mukaan seurantakeskus pyrkii aktiivisesti yhteistyöhön sellaisten kansainvälisten järjestöjen ja muiden, erityisesti eurooppalaisten, hallitustenvälisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa, joilla on huumausainealan asiantuntemusta. Yhteistyö vahvistetaan asianomaisten viranomaisten ja järjestöjen välisellä järjestelyllä, josta komissio esittää näkemyksensä. Kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan kutsua hallintoneuvostoon myös tarkkailijoina.

Jotta varmistettaisiin kyseisten organisaatioiden jatkuva ja säännöllinen osallistuminen, komitea ehdottaa, että muodostetaan asetukseen perustuva yhteistyöelin. Asiasta voitaisiin mainita 20 artiklassa seuraavalla lisäyksellä: ”Seurantakeskus asettaa yhteysryhmän huumausainealan asiantuntijajärjestöjen edustajien kanssa neuvotellakseen yhteistyön organisoimisesta.”

Bryssel 18. tammikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta” (yleisesittelijä Jan Olsson), EUVL C 120, 20.5.2005.

1

Olsson

(2)  KOM(2005) 399 lopullinen, 9 artikla.

2

(3)  KOM(2005) 59 lopullinen ja KOM(2002) 718 lopullinen.

3

---