# Úradný vestník C 126E/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 126E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4930. mája 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 126E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4930. mája 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Rada |
| 2006/C 126E/1 | Spoločná pozícia (ES) č. 4/2006 prijatá Radou 23. januára 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane podzemných vôd pred znečistením | 1 |
| 2006/C 126E/2 | Spoločná pozícia (ES) č. 5/2006 prijatá Radou 23. januára 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) | 16 |
| 2006/C 126E/3 | Spoločná pozícia (ES) č. 6/2006 prijatá Radou 10. marca 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie) | 33 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Rada

2006/C 126E/1

Spoločná pozícia (ES) č. 4/2006 prijatá Radou 23. januára 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane podzemných vôd pred znečistením

1

2006/C 126E/2

Spoločná pozícia (ES) č. 5/2006 prijatá Radou 23. januára 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)

16

2006/C 126E/3

Spoločná pozícia (ES) č. 6/2006 prijatá Radou 10. marca 2006 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie)

33

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Rada

| 30.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 126/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 4/2006

prijatá Radou 23. januára 2006

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/.../ES z ... o ochrane podzemných vôd pred znečistením

(2006/C 126 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, (1)

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, (2)

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy, (3)

keďže:

| (1) | Podzemné vody sú cenný prírodný zdroj, ktorý by mal byť chránený pred chemickým znečistením. Je to dôležité najmä pre ekosystémy, ktoré závisia od podzemných vôd, a pre použitie podzemných vôd na ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

(1)

Podzemné vody sú cenný prírodný zdroj, ktorý by mal byť chránený pred chemickým znečistením. Je to dôležité najmä pre ekosystémy, ktoré závisia od podzemných vôd, a pre použitie podzemných vôd na ľudskú spotrebu.

| (2) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (4), obsahuje cieľ dosiahnuť také úrovne kvality vôd, ktoré nespôsobujú negatívne dosahy a riziko pre ľudské zdravie a životné prostredie. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (4), obsahuje cieľ dosiahnuť také úrovne kvality vôd, ktoré nespôsobujú negatívne dosahy a riziko pre ľudské zdravie a životné prostredie.

| (3) | S cieľom chrániť životné prostredie ako celok, a najmä ľudské zdravie je potrebné vyhýbať sa, zamedzovať výskyt a znižovať nepriaznivé obsahy škodlivých znečisťujúcich látok v podzemných vodách. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom chrániť životné prostredie ako celok, a najmä ľudské zdravie je potrebné vyhýbať sa, zamedzovať výskyt a znižovať nepriaznivé obsahy škodlivých znečisťujúcich látok v podzemných vodách.

| (4) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (5), ustanovuje všeobecné ustanovenia pre ochranu a zachovanie podzemných vôd. Podľa ustanovení článku 17 uvedenej smernice by sa mali prijať opatrenia na prevenciu a reguláciu znečisťovania podzemných vôd vrátane kritérií hodnotenia dobrého chemického stavu podzemných vôd a kritérií identifikácie významných a trvalo vzostupných trendov a pre definovanie počiatočných bodov zvrátenia trendov. |
| --- | --- |

(4)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (5), ustanovuje všeobecné ustanovenia pre ochranu a zachovanie podzemných vôd. Podľa ustanovení článku 17 uvedenej smernice by sa mali prijať opatrenia na prevenciu a reguláciu znečisťovania podzemných vôd vrátane kritérií hodnotenia dobrého chemického stavu podzemných vôd a kritérií identifikácie významných a trvalo vzostupných trendov a pre definovanie počiatočných bodov zvrátenia trendov.

| (5) | So zreteľom na potrebu dosiahnuť jednotné úrovne ochrany podzemných vôd je potrebné určiť normy kvality a prahové hodnoty a vyvinúť metodiky založené na spoločnom prístupe s cieľom poskytnúť kritériá hodnotenia chemického stavu útvarov podzemných vôd. |
| --- | --- |

(5)

So zreteľom na potrebu dosiahnuť jednotné úrovne ochrany podzemných vôd je potrebné určiť normy kvality a prahové hodnoty a vyvinúť metodiky založené na spoločnom prístupe s cieľom poskytnúť kritériá hodnotenia chemického stavu útvarov podzemných vôd.

| (6) | Normy kvality pre dusičnany, prípravky na ochranu rastlín a biocídy by sa mali určiť ako kritériá Spoločenstva na hodnotenie chemického stavu útvarov podzemných vôd a mal by sa zabezpečiť súlad so smernicou Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (6), so smernicou Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (7) a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (8). |
| --- | --- |

(6)

Normy kvality pre dusičnany, prípravky na ochranu rastlín a biocídy by sa mali určiť ako kritériá Spoločenstva na hodnotenie chemického stavu útvarov podzemných vôd a mal by sa zabezpečiť súlad so smernicou Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (6), so smernicou Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (7) a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (8).

| (7) | Ustanovenia o chemickom stave podzemných vôd sa nevzťahujú na prirodzene sa vyskytujúce vysoké obsahy látok, iónov alebo ich ukazovateľov, ktoré útvary podzemnej vody alebo súvisiace útvary povrchovej vody obsahujú z dôvodu špecifických hydrogeologických podmienok, ktoré nepatria pod definíciu znečistenia. Rovnako sa nevzťahujú na časovo obmedzené zmeny smeru prúdenia a chemického zloženia, ktoré sa nepovažujú za prieniky zvonku. |
| --- | --- |

(7)

Ustanovenia o chemickom stave podzemných vôd sa nevzťahujú na prirodzene sa vyskytujúce vysoké obsahy látok, iónov alebo ich ukazovateľov, ktoré útvary podzemnej vody alebo súvisiace útvary povrchovej vody obsahujú z dôvodu špecifických hydrogeologických podmienok, ktoré nepatria pod definíciu znečistenia. Rovnako sa nevzťahujú na časovo obmedzené zmeny smeru prúdenia a chemického zloženia, ktoré sa nepovažujú za prieniky zvonku.

| (8) | Kritériá identifikácie akýchkoľvek významných a trvalo vzostupných trendov obsahov znečisťujúcich látok a definovania počiatočných bodov zvrátenia trendov by sa mali určiť so zreteľom na pravdepodobnosť nepriaznivých vplyvov na súvisiace vodné ekosystémy alebo závislé suchozemské ekosystémy. |
| --- | --- |

(8)

Kritériá identifikácie akýchkoľvek významných a trvalo vzostupných trendov obsahov znečisťujúcich látok a definovania počiatočných bodov zvrátenia trendov by sa mali určiť so zreteľom na pravdepodobnosť nepriaznivých vplyvov na súvisiace vodné ekosystémy alebo závislé suchozemské ekosystémy.

| (9) | Členské štáty by mali, ak je to možné, používať štatistické postupy, ak sú v súlade s medzinárodnými normami a prispievať k porovnateľnosti výsledkov monitorovania medzi členskými štátmi v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(9)

Členské štáty by mali, ak je to možné, používať štatistické postupy, ak sú v súlade s medzinárodnými normami a prispievať k porovnateľnosti výsledkov monitorovania medzi členskými štátmi v dlhodobom horizonte.

| (10) | V súlade s treťou zarážkou článku 22 ods. 2 smernice 2000/60/ES sa smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemnej vody pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami (9) zrušuje s platnosťou od 22. decembra 2013. Je potrebné zabezpečiť kontinuitu ochrany, ktorú poskytovala smernica 80/68/EHS so zreteľom na opatrenia, ktorých cieľom je zabrániť priamym aj nepriamym vstupom znečisťujúcich látok do podzemných vôd alebo ich obmedziť. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s treťou zarážkou článku 22 ods. 2 smernice 2000/60/ES sa smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemnej vody pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami (9) zrušuje s platnosťou od 22. decembra 2013. Je potrebné zabezpečiť kontinuitu ochrany, ktorú poskytovala smernica 80/68/EHS so zreteľom na opatrenia, ktorých cieľom je zabrániť priamym aj nepriamym vstupom znečisťujúcich látok do podzemných vôd alebo ich obmedziť.

| (11) | Je potrebné rozlišovať medzi nebezpečnými látkami, ktorých vstupom by sa malo zabrániť, a inými znečisťujúcimi látkami, ktorých vstupy by sa mali obmedziť. Príloha VIII k smernici 2000/60/ES, ktorá vymenováva hlavné znečisťujúce látky významné pre vodné prostredie, by sa mala použiť na určenie nebezpečných látok a látok, ktoré nie sú nebezpečné, ale predstavujú skutočné či potenciálne riziko znečistenia. |
| --- | --- |

(11)

Je potrebné rozlišovať medzi nebezpečnými látkami, ktorých vstupom by sa malo zabrániť, a inými znečisťujúcimi látkami, ktorých vstupy by sa mali obmedziť. Príloha VIII k smernici 2000/60/ES, ktorá vymenováva hlavné znečisťujúce látky významné pre vodné prostredie, by sa mala použiť na určenie nebezpečných látok a látok, ktoré nie sú nebezpečné, ale predstavujú skutočné či potenciálne riziko znečistenia.

| (12) | S cieľom zabezpečiť jednotnú ochranu podzemných vôd by členské štáty, na územie ktorých zasahuje spoločný útvar podzemných vôd, mali koordinovať svoju činnosť v oblasti monitorovania, stanovovania prahových hodnôt a identifikácie významných nebezpečných látok. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom zabezpečiť jednotnú ochranu podzemných vôd by členské štáty, na územie ktorých zasahuje spoločný útvar podzemných vôd, mali koordinovať svoju činnosť v oblasti monitorovania, stanovovania prahových hodnôt a identifikácie významných nebezpečných látok.

| (13) | Za určitých podmienok by členské štáty mali byť oprávnené udeliť výnimku z opatrení na zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemných vôd. |
| --- | --- |

(13)

Za určitých podmienok by členské štáty mali byť oprávnené udeliť výnimku z opatrení na zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemných vôd.

| (14) | Je potrebné určiť prechodné opatrenia uplatňované v období medzi dátumom vykonávania tejto smernice a dátumom, od ktorého sa zrušuje smernica 80/68/EHS. |
| --- | --- |

(14)

Je potrebné určiť prechodné opatrenia uplatňované v období medzi dátumom vykonávania tejto smernice a dátumom, od ktorého sa zrušuje smernica 80/68/EHS.

| (15) | Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (10), |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (10),

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Účel

1.   Táto smernica stanovuje osobitné opatrenia, ako je ustanovené v článku 17 ods. 1 a 2 smernice 2000/60/ES, na účely prevencie a regulácie znečisťovania podzemných vôd. Medzi tieto opatrenia patria najmä:

| a) | kritériá hodnotenia dobrého chemického stavu podzemných vôd a |
| --- | --- |

a)

kritériá hodnotenia dobrého chemického stavu podzemných vôd a

| b) | kritériá identifikácie a zvrátenia významných a trvalo vzostupných trendov a vymedzenia počiatočných bodov zvrátenia trendov. |
| --- | --- |

b)

kritériá identifikácie a zvrátenia významných a trvalo vzostupných trendov a vymedzenia počiatočných bodov zvrátenia trendov.

2.   Táto smernica tiež dopĺňa ustanovenia na zabránenie alebo obmedzenie vstupov znečisťujúcich látok do podzemných vôd už obsiahnuté v smernici 2000/60/ES a má za cieľ zabrániť zhoršeniu stavu všetkých útvarov podzemných vôd.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú nasledovné vymedzenia pojmov spolu s tými, ktoré boli ustanovené v článku 2 smernice 2000/60/ES:

| 1. | „norma kvality podzemných vôd“ je norma kvality životného prostredia vyjadrená ako obsah konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok, alebo ako indikátor znečistenia v podzemných vodách, ktorá by nemala byť prekročená z dôvodu ochrany ľudského zdravia a životného prostredia; |
| --- | --- |

1.

„norma kvality podzemných vôd“ je norma kvality životného prostredia vyjadrená ako obsah konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok, alebo ako indikátor znečistenia v podzemných vodách, ktorá by nemala byť prekročená z dôvodu ochrany ľudského zdravia a životného prostredia;

| 2. | „prahová hodnota“ je norma kvality podzemných vôd stanovená členskými štátmi v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

2.

„prahová hodnota“ je norma kvality podzemných vôd stanovená členskými štátmi v súlade s článkom 3;

| 3. | „významný a trvalo vzostupný trend“ je každý štatisticky významný nárast obsahu znečisťujúcej látky, skupiny znečisťujúcich látok alebo indikátora znečistenia, ktorý predstavuje riziko pre životné prostredie, ktoré si v súlade s článkom 5 vyžaduje zvrátenie trendu; |
| --- | --- |

3.

„významný a trvalo vzostupný trend“ je každý štatisticky významný nárast obsahu znečisťujúcej látky, skupiny znečisťujúcich látok alebo indikátora znečistenia, ktorý predstavuje riziko pre životné prostredie, ktoré si v súlade s článkom 5 vyžaduje zvrátenie trendu;

| 4. | „vstup znečisťujúcich látok do podzemných vôd“ je priame alebo nepriame vnášanie znečisťujúcich látok do podzemných vôd spôsobené ľudskou činnosťou. |
| --- | --- |

4.

„vstup znečisťujúcich látok do podzemných vôd“ je priame alebo nepriame vnášanie znečisťujúcich látok do podzemných vôd spôsobené ľudskou činnosťou.

Článok 3

Kritériá hodnotenia chemického stavu podzemných vôd

1.   Na účely hodnotenia chemického stavu útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd podľa oddielu 2.3 prílohy V k smernici 2000/60/ES členské štáty používajú tieto kritériá:

| a) | normy kvality podzemných vôd, ako sú uvedené v prílohe I; |
| --- | --- |

a)

normy kvality podzemných vôd, ako sú uvedené v prílohe I;

| b) | prahové hodnoty, ktoré určia členské štáty v súlade s postupom uvedeným v časti A prílohy II pre znečisťujúce látky, skupiny znečisťujúcich látok a ukazovatele znečistenia, ktoré boli na území členského štátu identifikované ako faktor, ktorý prispieva k charakterizácii útvarov alebo skupín útvarov podzemných vôd ako rizikových, berúc do úvahy minimálne zoznamy uvedené v časti B prílohy II. |
| --- | --- |

b)

prahové hodnoty, ktoré určia členské štáty v súlade s postupom uvedeným v časti A prílohy II pre znečisťujúce látky, skupiny znečisťujúcich látok a ukazovatele znečistenia, ktoré boli na území členského štátu identifikované ako faktor, ktorý prispieva k charakterizácii útvarov alebo skupín útvarov podzemných vôd ako rizikových, berúc do úvahy minimálne zoznamy uvedené v časti B prílohy II.

2.   Prahové hodnoty sa môžu určiť na celoštátnej úrovni, na úrovni oblasti povodia alebo časti medzinárodnej oblasti povodia, ktoré je súčasťou územia členského štátu, alebo na úrovni útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby pre útvary podzemných vôd, ktoré sú spoločné pre dva alebo viaceré členské štáty, a pre útvary podzemných vôd, ktorých podzemné vody tečú cez hranicu členského štátu, bolo stanovenie prahových hodnôt podmienené koordináciou medzi príslušnými členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 4 smernice 2000/60/ES.

4.   Ak útvar podzemných vôd alebo skupina útvarov podzemných vôd presahuje územie Spoločenstva, príslušné členské štáty sa snažia stanoviť prahové hodnoty v koordinácii s príslušnými nečlenskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 5 smernice 2000/60/ES.

5.   Členské štáty stanovia prahové hodnoty podľa odseku 1 písm. b) prvýkrát najneskôr do 22. decembra 2008.

Všetky stanovené prahové hodnoty sa zverejnia v plánoch manažmentu povodia, ktorý sa predkladá v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES a obsahuje zhrnutie informácií uvedených v časti C prílohy II.

6.   Členské štáty zmenia a doplnia zoznam prahových hodnôt kedykoľvek, keď nová informácia o znečisťujúcich látkach, skupinách znečisťujúcich látok alebo ukazovateľoch znečistenia naznačí, že by sa mala stanoviť prahová hodnota pre ďalšiu látku alebo že by sa existujúca prahová hodnota mala zmeniť a doplniť, alebo že by sa do zoznamu mala opätovne uviesť už odstránená prahová hodnota, aby sa chránilo ľudské zdravie a životné prostredie.

Prahové hodnoty možno zo zoznamu vyškrtnúť, ak dotknutý útvar podzemných vôd už neohrozujú zodpovedajúce znečisťujúce látky, skupiny znečisťujúcich látok alebo indikátory znečistenia.

Všetky takéto zmeny zoznamu prahových hodnôt sa oznámia v rámci pravidelného prehodnotenia plánov manažmentu povodia

7.   Komisia uverejní správu najneskôr do 22. decembra 2009 na základe informácií, ktoré poskytnú členské štáty v súlade s odsekom 5.

Článok 4

Postup hodnotenia chemického stavu podzemných vôd

1.   Členské štáty použijú postup uvedený v odseku 2 na hodnotenie chemického stavu útvaru podzemných vôd. Pri vykonávaní tohto postupu môžu členské štáty, ak je to vhodné, spojiť do jednej skupiny niekoľko útvarov podzemných vôd v súlade s prílohou V k smernici 2000/60/ES.

2.   Chemický stav útvaru podzemných vôd alebo skupiny útvarov podzemných vôd sa považuje za dobrý, ak:

| a) | nie sú prekročené hodnoty noriem kvality podzemných vôd vymenované v prílohe I a príslušné prahové hodnoty ustanovené v súlade s článkom 3 a prílohou II v žiadnom z monitorovacích bodov v dotknutom útvare alebo skupine útvarov podzemných vôd; alebo |
| --- | --- |

a)

nie sú prekročené hodnoty noriem kvality podzemných vôd vymenované v prílohe I a príslušné prahové hodnoty ustanovené v súlade s článkom 3 a prílohou II v žiadnom z monitorovacích bodov v dotknutom útvare alebo skupine útvarov podzemných vôd; alebo

| b) | hodnota normy kvality podzemných vôd alebo prahová hodnota je prekročená v jednom alebo vo viacerých monitorovacích bodoch, ale príslušné preskúmanie v súlade s prílohou III potvrdí, že:






  i) | na základe hodnotenia uvedeného v odseku 3 prílohy III sa obsahy znečisťujúcich látok, ktoré prekračujú normy kvality podzemných vôd alebo prahové hodnoty, nepovažujú za obsahy predstavujúce významné riziko pre životné prostredie, pričom sa primerane zohľadní rozsah dotknutej časti útvaru podzemných vôd; |
| --- | --- | --- |

b)

hodnota normy kvality podzemných vôd alebo prahová hodnota je prekročená v jednom alebo vo viacerých monitorovacích bodoch, ale príslušné preskúmanie v súlade s prílohou III potvrdí, že:

i)

na základe hodnotenia uvedeného v odseku 3 prílohy III sa obsahy znečisťujúcich látok, ktoré prekračujú normy kvality podzemných vôd alebo prahové hodnoty, nepovažujú za obsahy predstavujúce významné riziko pre životné prostredie, pričom sa primerane zohľadní rozsah dotknutej časti útvaru podzemných vôd;

| ii) | v súlade s odsekom 4 prílohy III sú splnené ostatné podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd ustanovené v tabuľke 2.3.2 prílohy V k smernici 2000/60/ES; |
| --- | --- |

ii)

v súlade s odsekom 4 prílohy III sú splnené ostatné podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd ustanovené v tabuľke 2.3.2 prílohy V k smernici 2000/60/ES;

| iii) | ak je to vhodné, v súlade s odsekom 4 prílohy III k tejto smernici, sú splnené požiadavky vyplývajúce z článku 7 ods. 3 smernice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

iii)

ak je to vhodné, v súlade s odsekom 4 prílohy III k tejto smernici, sú splnené požiadavky vyplývajúce z článku 7 ods. 3 smernice 2000/60/ES;

| iv) | znečistenie výrazne neznížilo využiteľnosť útvaru podzemných vôd alebo ktoréhokoľvek útvaru v skupine útvarov podzemných vôd pre ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

iv)

znečistenie výrazne neznížilo využiteľnosť útvaru podzemných vôd alebo ktoréhokoľvek útvaru v skupine útvarov podzemných vôd pre ľudskú spotrebu.

3.   Členské štáty zverejnia súhrn hodnotenia chemického stavu podzemných vôd v plánoch manažmentu povodia v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES.

Tento súhrn, spracovaný na úrovni oblasti povodia alebo časti medzinárodnej oblasti povodia, ktoré leží na území členského štátu, tiež obsahuje vysvetlenie, akým spôsobom sa pri konečnom hodnotení zohľadnili prekročenia noriem kvality podzemných vôd alebo prahových hodnôt v jednotlivých monitorovacích bodoch.

4.   Ak sa útvar podzemných vôd označí za útvar v dobrom chemickom stave v súlade s odsekom 2 písm. b), členské štáty prijmú v súlade s článkom 11 smernice 2000/60/ES také opatrenia, ktoré môžu byť nevyhnutné na ochranu vodných ekosystémov, suchozemských ekosystémov a ľudskej spotreby podzemných vôd závislých od časti útvaru podzemných vôd, ktorý predstavuje monitorovací bod alebo monitorovacie body, v ktorých bola prekročená hodnota normy kvality podzemných vôd alebo prahová hodnota.

Článok 5

Identifikácia významných a trvalo vzostupných trendov a definovanie počiatočných bodov zvrátenia trendov

1.   Členské štáty identifikujú akýkoľvek významný a trvalo vzostupný trend obsahu znečisťujúcich látok, skupín znečisťujúcich látok alebo indikátorov znečistenia zistených v útvaroch alebo v skupinách útvarov podzemných vôd, ktoré sa identifikovali ako rizikové, a definujú počiatočný bod zvrátenia tohto trendu v súlade s prílohou IV.

2.   Členské štáty zvrátia trendy, ktoré predstavujú významné riziko poškodenia kvality vodných alebo suchozemských ekosystémov, ľudského zdravia alebo skutočného, alebo potenciálneho zákonného využitia vodného prostredia, prostredníctvom programu opatrení uvedených v článku 11 smernice 2000/60 ES s cieľom postupne znižovať znečistenie podzemných vôd.

3.   Členské štáty definujú počiatočný bod zvrátenia trendu ako percentuálny podiel úrovne noriem kvality podzemných vôd vymedzených v prílohe I a prahových hodnôt ustanovených podľa článku 3 na základe identifikovaného trendu a s ním spojeného rizika pre životné prostredie v súlade s časťou B ods. 1 prílohy IV.

4.   V plánoch manažmentu povodia, ktoré sa majú predložiť v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES, členské štáty zhrnú:

| a) | spôsob, akým hodnotenie trendu z jednotlivých monitorovacích bodov v rámci útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd prispelo k zisteniu, v súlade s oddielom 2.5 prílohy V k uvedenej smernici, že tieto útvary podliehajú významnému a trvalo vzostupnému trendu obsahu akejkoľvek znečisťujúcej látky alebo že došlo k zvráteniu tohto trendu; a |
| --- | --- |

a)

spôsob, akým hodnotenie trendu z jednotlivých monitorovacích bodov v rámci útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd prispelo k zisteniu, v súlade s oddielom 2.5 prílohy V k uvedenej smernici, že tieto útvary podliehajú významnému a trvalo vzostupnému trendu obsahu akejkoľvek znečisťujúcej látky alebo že došlo k zvráteniu tohto trendu; a

| b) | dôvody na určenie počiatočných bodov vymedzených podľa odseku 3. |
| --- | --- |

b)

dôvody na určenie počiatočných bodov vymedzených podľa odseku 3.

5.   Ak je potrebné zhodnotiť vplyv existujúcich kontaminačných mrakov v útvaroch podzemných vôd, ktoré môžu ohrozovať dosiahnutie cieľov uvedených v článku 4 smernice 2000/60/ES, najmä mrakov, ktoré sú spôsobené bodovými zdrojmi a kontaminovanou zeminou, členské štáty vykonajú dodatočné hodnotenia trendov vzhľadom na identifikované znečisťujúce látky s cieľom overiť, či sa mraky z kontaminovaných miest nešíria, nezhoršujú chemický stav útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd a či nepredstavujú riziko pre ľudské zdravie a životné prostredie. Výsledky týchto hodnotení sa zhrnú v plánoch manažmentu povodia, ktoré sa predložia v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES.

Článok 6

Opatrenia na zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemných vôd

1.   Na dosiahnutie cieľa ustanoveného v článku 4 ods. 1 písm. b) bode i) smernice 2000/60/ES zabrániť vstupom znečisťujúcich látok do podzemných vôd alebo takýto vstup obmedziť, členské štáty zabezpečia, aby program opatrení ustanovený v súlade s článkom 11 uvedenej smernice obsahoval:

| a) | všetky potrebné opatrenia s cieľom zabrániť vstupom akýchkoľvek nebezpečných látok do podzemných vôd. Pri identifikácii takýchto látok berú členské štáty do úvahy najmä nebezpečné látky, ktoré patria medzi druhy alebo skupiny znečisťujúcich látok uvedené v bodoch 1 až 6 prílohy VIII k smernici 2000/60/ES, ako aj látky, ktoré patria medzi druhy alebo skupiny znečisťujúcich látok uvedené v bodoch 7 až 9 uvedenej prílohy, ak sa považujú za nebezpečné; |
| --- | --- |

a)

všetky potrebné opatrenia s cieľom zabrániť vstupom akýchkoľvek nebezpečných látok do podzemných vôd. Pri identifikácii takýchto látok berú členské štáty do úvahy najmä nebezpečné látky, ktoré patria medzi druhy alebo skupiny znečisťujúcich látok uvedené v bodoch 1 až 6 prílohy VIII k smernici 2000/60/ES, ako aj látky, ktoré patria medzi druhy alebo skupiny znečisťujúcich látok uvedené v bodoch 7 až 9 uvedenej prílohy, ak sa považujú za nebezpečné;

| b) | pre znečisťujúce látky uvedené v prílohe VIII k smernici 2000/60/ES, ktoré sa nepovažujú za nebezpečné, a akékoľvek iné znečisťujúce látky, ktoré nie sú nebezpečné, neuvedené v tejto prílohe, ktoré podľa členských štátov predstavujú existujúce alebo možné riziko znečistenia, všetky opatrenia potrebné na obmedzenie ich vstupu do podzemných vôd, aby sa zabezpečilo, že takéto vstupy nespôsobia zhoršenie dobrého chemického stavu podzemných vôd ani významný a trvalo vzostupný trend obsahu znečisťujúcich látok v podzemných vodách, ani inak nespôsobia znečistenie podzemných vôd. Takéto opatrenia zohľadnia najlepšie osvedčené postupy, vrátane najlepších environmentálnych postupov a najlepších dostupných techník, ktoré sú uvedené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

b)

pre znečisťujúce látky uvedené v prílohe VIII k smernici 2000/60/ES, ktoré sa nepovažujú za nebezpečné, a akékoľvek iné znečisťujúce látky, ktoré nie sú nebezpečné, neuvedené v tejto prílohe, ktoré podľa členských štátov predstavujú existujúce alebo možné riziko znečistenia, všetky opatrenia potrebné na obmedzenie ich vstupu do podzemných vôd, aby sa zabezpečilo, že takéto vstupy nespôsobia zhoršenie dobrého chemického stavu podzemných vôd ani významný a trvalo vzostupný trend obsahu znečisťujúcich látok v podzemných vodách, ani inak nespôsobia znečistenie podzemných vôd. Takéto opatrenia zohľadnia najlepšie osvedčené postupy, vrátane najlepších environmentálnych postupov a najlepších dostupných techník, ktoré sú uvedené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva.

Na účely stanovenia opatrení uvedených v písmenách a) alebo b) členské štáty môžu ako prvý krok určiť okolnosti, pri ktorých sa znečisťujúce látky uvedené v prílohe VIII k smernici 2000/60/ES, a najmä základné kovy a ich zlúčeniny uvedené v bode 7 uvedenej prílohy, považujú za nebezpečné alebo nie nebezpečné.

2.   Ak je to technicky možné, vezmú sa do úvahy vstupy znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov znečistenia, ktoré majú vplyv na chemický stav podzemných vôd.

3.   Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek prísnejšie požiadavky iných právnych predpisov Spoločenstva, členské štáty môžu z opatrení vyžadovaných podľa odseku 1 vyňať aj vstupy znečisťujúcich látok, ktoré:

| a) | sú výsledkom priameho vypúšťania povoleného v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. j) smernice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

sú výsledkom priameho vypúšťania povoleného v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. j) smernice 2000/60/ES;

| b) | príslušné orgány považujú za tak malé z hľadiska množstva a obsahu, že nepredstavujú akékoľvek súčasné alebo budúce nebezpečenstvo zhoršenia kvality ovplyvnených podzemných vôd; |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány považujú za tak malé z hľadiska množstva a obsahu, že nepredstavujú akékoľvek súčasné alebo budúce nebezpečenstvo zhoršenia kvality ovplyvnených podzemných vôd;

| c) | sú následkami havárií alebo výnimočných okolností prírodného pôvodu, ktoré sa odôvodnene nedali predvídať, ktorým sa nedalo vyhnúť alebo ktoré sa nedali zmierniť; |
| --- | --- |

c)

sú následkami havárií alebo výnimočných okolností prírodného pôvodu, ktoré sa odôvodnene nedali predvídať, ktorým sa nedalo vyhnúť alebo ktoré sa nedali zmierniť;

| d) | sú výsledkom umelého dopĺňania alebo nadlepšovania útvarov podzemných vôd povoleného v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. f) smernice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

d)

sú výsledkom umelého dopĺňania alebo nadlepšovania útvarov podzemných vôd povoleného v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. f) smernice 2000/60/ES;

| e) | príslušné orgány v členských štátoch považujú za také, že sa im z technického hľadiska nedá zabrániť alebo že sa nedajú obmedziť bez použitia:






  i) | opatrení, ktoré by zvýšili riziká pre ľudské zdravie alebo kvalitu životného prostredia ako celku; alebo |
| --- | --- | --- |

e)

príslušné orgány v členských štátoch považujú za také, že sa im z technického hľadiska nedá zabrániť alebo že sa nedajú obmedziť bez použitia:

i)

opatrení, ktoré by zvýšili riziká pre ľudské zdravie alebo kvalitu životného prostredia ako celku; alebo

| ii) | neprimerane nákladných opatrení na odstránenie množstiev znečisťujúcich látok z kontaminovanej pôdy alebo podložia, alebo iných spôsobov kontroly ich priesaku do pôdy alebo podložia; alebo |
| --- | --- |

ii)

neprimerane nákladných opatrení na odstránenie množstiev znečisťujúcich látok z kontaminovanej pôdy alebo podložia, alebo iných spôsobov kontroly ich priesaku do pôdy alebo podložia; alebo

| f) | sú výsledkom zásahov do povrchových vôd s cieľom okrem iného zmierniť účinky povodní a sucha a na účely vodného hospodárstva a hospodárstva vodných ciest aj na medzinárodnej úrovni. Takéto činnosti (vrátane vysekávania, bagrovania, premiestnenia a odstránenia nánosov v povrchových vodách) sa vykonajú v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a tam, kde je to vhodné, s povoleniami a oprávneniami vydanými na základe týchto predpisov vytvorenými členskými štátmi v tejto oblasti na tento účel, ak takéto vstupy nebudú ústupkom vzhľadom na environmentálne ciele ustanovené pre príslušné vodné útvary v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. b) bodom ii) smernice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

f)

sú výsledkom zásahov do povrchových vôd s cieľom okrem iného zmierniť účinky povodní a sucha a na účely vodného hospodárstva a hospodárstva vodných ciest aj na medzinárodnej úrovni. Takéto činnosti (vrátane vysekávania, bagrovania, premiestnenia a odstránenia nánosov v povrchových vodách) sa vykonajú v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a tam, kde je to vhodné, s povoleniami a oprávneniami vydanými na základe týchto predpisov vytvorenými členskými štátmi v tejto oblasti na tento účel, ak takéto vstupy nebudú ústupkom vzhľadom na environmentálne ciele ustanovené pre príslušné vodné útvary v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. b) bodom ii) smernice 2000/60/ES.

4.   Príslušné orgány členských štátov vedú zoznam výnimiek uvedených v odseku 3, aby ich na požiadanie oznámili Komisii.

Článok 7

Prechodné ustanovenia

V období od ... (11) do 22. decembra 2013 každý nový povoľovací postup podľa článkov 4 a 5 smernice 80/68/EHS zohľadní požiadavky stanovené v článkoch 3, 4 a 5 tejto smernice.

Článok 8

Technické úpravy

Prílohy II, III a IV sa môžu upraviť na základe vedeckého a technického pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 21 ods. 2 smernice 2000/60/ES, berúc do úvahy obdobie preskúmania a aktualizácie plánov manažmentu povodia, ako je uvedené v článku 13 ods. 7 uvedenej smernice.

Článok 9

Vykonávanie

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do ... (11). Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 11

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004, s. 40.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 29.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 28. apríla 2005 (Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2006, s. 75), spoločná pozícia Rady z 23. januára 2006 a rozhodnutie Európskeho parlamentu z ...(zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

5

(6)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/19/ES (Ú. v. EÚ L 44, 15.2.2006, s. 15).

7

(8)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

8

(9)  Ú. v. ES L 20, 26.1.1980, s. 43. Smernica zmenená a doplnená smernicou 91/692/EHS (Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 48).

9

(10)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  Dvoch rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.

11

---

PRÍLOHA I

NORMY KVALITY PODZEMNÝCH VÔD

| 1. | Na účely hodnotenia chemického stavu podzemných vôd v súlade s článkom 4 sú tieto normy kvality podzemných vôd normy, ktoré sú uvedené v tabuľke 2.3.2 v prílohe V k smernici 2000/60/ES a stanovené v súlade s článkom 17 uvedenej smernice.







  Znečisťujúca látka | Normy kvality | Poznámka |
| --- | --- | --- | --- |
| Dusičnany | 50 mg/l | Pre činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS budú programy a opatrenia, ktoré sa vyžadujú vo vzťahu k tejto hodnote (t. j. 50 mg/l), v súlade s touto smernicou (1). |
| Aktívne látky v pesticídoch vrátane ich príslušných metabolitov a produktov vznikajúcich pri rozklade a reakcii (2) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (spolu) (3) | |

1.

Na účely hodnotenia chemického stavu podzemných vôd v súlade s článkom 4 sú tieto normy kvality podzemných vôd normy, ktoré sú uvedené v tabuľke 2.3.2 v prílohe V k smernici 2000/60/ES a stanovené v súlade s článkom 17 uvedenej smernice.

Znečisťujúca látka

Normy kvality

Poznámka

Dusičnany

50 mg/l

Pre činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS budú programy a opatrenia, ktoré sa vyžadujú vo vzťahu k tejto hodnote (t. j. 50 mg/l), v súlade s touto smernicou (1).

Aktívne látky v pesticídoch vrátane ich príslušných metabolitov a produktov vznikajúcich pri rozklade a reakcii (2)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (spolu) (3)

| 2. | Výsledky uplatnenia noriem kvality pre pesticídy spôsobom upresneným na účely tejto smernice sa nedotknú výsledkov postupov na hodnotenie rizika, ktoré požaduje smernica 91/414/EHS alebo smernica 98/8/ES. |
| --- | --- |

2.

Výsledky uplatnenia noriem kvality pre pesticídy spôsobom upresneným na účely tejto smernice sa nedotknú výsledkov postupov na hodnotenie rizika, ktoré požaduje smernica 91/414/EHS alebo smernica 98/8/ES.

| 3. | V prípade, že sa pri danom útvare podzemných vôd usúdi, že normy kvality podzemných vôd by mohli viesť k nesplneniu environmentálnych cieľov ustanovených v článku 4 smernice 2000/60/ES pre s ním súvisiace útvary povrchových vôd alebo k výraznému zhoršeniu ekologického alebo chemického stavu takýchto útvarov, alebo akémukoľvek výraznému poškodeniu suchozemských ekosystémov, ktoré priamo závisia od útvaru podzemných vôd, stanovia sa prísnejšie prahové hodnoty v súlade s článkom 3 a prílohou II k tejto smernici. Programy a opatrenia, ktoré sa vyžadujú vo vzťahu k takejto prahovej hodnote, sa uplatnia aj na činnosti v rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS. |
| --- | --- |

3.

V prípade, že sa pri danom útvare podzemných vôd usúdi, že normy kvality podzemných vôd by mohli viesť k nesplneniu environmentálnych cieľov ustanovených v článku 4 smernice 2000/60/ES pre s ním súvisiace útvary povrchových vôd alebo k výraznému zhoršeniu ekologického alebo chemického stavu takýchto útvarov, alebo akémukoľvek výraznému poškodeniu suchozemských ekosystémov, ktoré priamo závisia od útvaru podzemných vôd, stanovia sa prísnejšie prahové hodnoty v súlade s článkom 3 a prílohou II k tejto smernici. Programy a opatrenia, ktoré sa vyžadujú vo vzťahu k takejto prahovej hodnote, sa uplatnia aj na činnosti v rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS.

---

(1)  Táto doložka nezahŕňa činnosti mimo rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS.

(2)  Pesticídy sú prípravky na ochranu rastlín a biocídne výrobky vymedzené v článku 2 smernice 91/414/EHS a v článku 2 smernice 98/8/ES.

(3)  „Spolu“ je súčet všetkých jednotlivých pesticídov zistených a vyčíslených v priebehu monitorovacieho postupu.

---

PRÍLOHA II

PRAHOVÉ HODNOTY PRE LÁTKY ZNEČISŤUJÚCE PODZEMNÉ VODY A UKAZOVATELE ZNEČISTENIA

ČASŤ A:   USMERNENIA PRE STANOVENIE PRAHOVÝCH HODNÔT ČLENSKÝMI ŠTÁTMI V SÚLADE S ČLÁNKOM 3

Členské štáty určia prahové hodnoty pre všetky znečisťujúce látky a ukazovatele znečistenia, ktoré podľa charakterizácie vykonanej podľa článku 5 smernice 2000/60/ES charakterizujú útvar alebo skupiny útvarov podzemnej vody ako útvary, ktorým hrozí, že nedosiahnu dobrý chemický stav podzemných vôd.

Prahové hodnoty sa stanovia takým spôsobom, že ak výsledky monitorovania na reprezentatívnych monitorovacích bodoch presiahnu prahové hodnoty, naznačí to riziko, že sa neplní jedna z podmienok či viacero podmienok na dosiahnutie dobrého chemického stavu podzemných vôd uvedeného v článku 4 ods. 2 písm. b) bodoch ii), iii) a iv).

Pri stanovení prahových hodnôt vezmú členské štáty do úvahy tieto usmernenia:

| 1. | Určenie prahových hodnôt by malo byť založené na:






  a) | rozsahu vzájomného pôsobenia medzi podzemnými vodami a s nimi spojenými vodnými a závislými suchozemskými ekosystémami; |
| --- | --- | --- |

1.

Určenie prahových hodnôt by malo byť založené na:

a)

rozsahu vzájomného pôsobenia medzi podzemnými vodami a s nimi spojenými vodnými a závislými suchozemskými ekosystémami;

| b) | zasahovaní do skutočného alebo potenciálneho oprávneného využívania, alebo funkcií podzemných vôd; |
| --- | --- |

b)

zasahovaní do skutočného alebo potenciálneho oprávneného využívania, alebo funkcií podzemných vôd;

| c) | všetkých znečisťujúcich látkach, ktoré charakterizujú útvary podzemných vôd ako rizikové, pričom sa do úvahy berú minimálne zoznamy v časti B; |
| --- | --- |

c)

všetkých znečisťujúcich látkach, ktoré charakterizujú útvary podzemných vôd ako rizikové, pričom sa do úvahy berú minimálne zoznamy v časti B;

| d) | hydrogeologické vlastnosti vrátane informácií o pozaďových hodnotách a vodnej bilancii. |
| --- | --- |

d)

hydrogeologické vlastnosti vrátane informácií o pozaďových hodnotách a vodnej bilancii.

| 2. | Určenie prahových hodnôt by malo tiež vziať do úvahy pôvod znečisťujúcich látok, ich možný prirodzený výskyt, toxikologickú tendenciu a tendenciu rozptylu, stálosť a potenciál bioakumulácie. |
| --- | --- |

2.

Určenie prahových hodnôt by malo tiež vziať do úvahy pôvod znečisťujúcich látok, ich možný prirodzený výskyt, toxikologickú tendenciu a tendenciu rozptylu, stálosť a potenciál bioakumulácie.

| 3. | Určenie prahových hodnôt by malo byť podložené kontrolným mechanizmom pre zozbierané údaje založeným na vyhodnotení kvality údajov, analytických hľadiskách a pozaďových úrovniach látok, ktoré sa môžu vyskytnúť aj prirodzene, aj ako výsledok ľudskej činnosti. |
| --- | --- |

3.

Určenie prahových hodnôt by malo byť podložené kontrolným mechanizmom pre zozbierané údaje založeným na vyhodnotení kvality údajov, analytických hľadiskách a pozaďových úrovniach látok, ktoré sa môžu vyskytnúť aj prirodzene, aj ako výsledok ľudskej činnosti.

ČASŤ B:   MINIMÁLNY ZOZNAM ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK ALEBO IÓNOV A ICH UKAZOVATEĽOV, PRI KTORÝCH MAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY ZVÁŽIŤ STANOVENIE PRAHOVÝCH HODNÔT V SÚLADE S ČLÁNKOM 3

1.   Látky alebo ióny, ktoré sa môžu vyskytnúť prirodzene, ako aj v dôsledku ľudskej činnosti

| | Arzén |
| --- | --- |

Arzén

| | Kadmium |
| --- | --- |

Kadmium

| | Olovo |
| --- | --- |

Olovo

| | Ortuť |
| --- | --- |

Ortuť

| | Čpavok |
| --- | --- |

Čpavok

| | Chloridový anión |
| --- | --- |

Chloridový anión

| | Síranový anión |
| --- | --- |

Síranový anión

2.   Synteticky vyrábané látky

| | Trichlóretylén |
| --- | --- |

Trichlóretylén

| | Tetrachlóretylén |
| --- | --- |

Tetrachlóretylén

3.   Parametre určujúce prítomnosť solí alebo iných intruzívnych látok (1)

Vodivosť

ČASŤ C:   INFORMÁCIE, KTORÉ POSKYTNÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY V SÚVISLOSTI SO ZNEČISŤUJÚCIMI LÁTKAMI, PRE KTORÉ SA URČILI PRAHOVÉ HODNOTY

Členské štáty v plánoch manažmentu povodia, ktoré sa majú predložiť v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES zhrnú spôsob, akým sa dodržiaval postup uvedený v časti A tejto prílohy.

Členské štáty poskytnú, ak je to možné, najmä:

| a) | informácie o počte útvarov podzemných vôd alebo skupín útvarov podzemných vôd označených za rizikové a o znečisťujúcich látkach a ukazovateľoch znečistenia, ktoré prispievajú k tomuto označeniu, vrátane pozorovaných obsahov/hodnôt; |
| --- | --- |

a)

informácie o počte útvarov podzemných vôd alebo skupín útvarov podzemných vôd označených za rizikové a o znečisťujúcich látkach a ukazovateľoch znečistenia, ktoré prispievajú k tomuto označeniu, vrátane pozorovaných obsahov/hodnôt;

| b) | informácie o každom útvare podzemných vôd, ktorý bol označený za rizikový, najmä o veľkosti útvarov, vzťahu medzi útvarmi podzemných vôd a súvisiacimi povrchovými vodami a od nich priamo závislých suchozemských ekosystémoch a v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok o prirodzených pozaďových úrovniach v útvaroch podzemných vôd; |
| --- | --- |

b)

informácie o každom útvare podzemných vôd, ktorý bol označený za rizikový, najmä o veľkosti útvarov, vzťahu medzi útvarmi podzemných vôd a súvisiacimi povrchovými vodami a od nich priamo závislých suchozemských ekosystémoch a v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok o prirodzených pozaďových úrovniach v útvaroch podzemných vôd;

| c) | prahové hodnoty, či už platia na celoštátnej úrovni, na úrovni oblasti povodia alebo časti medzinárodnej oblasti povodia, ktoré leží na území členského štátu, alebo na úrovni jednotlivých útvarov alebo skupiny útvarov podzemných vôd; |
| --- | --- |

c)

prahové hodnoty, či už platia na celoštátnej úrovni, na úrovni oblasti povodia alebo časti medzinárodnej oblasti povodia, ktoré leží na území členského štátu, alebo na úrovni jednotlivých útvarov alebo skupiny útvarov podzemných vôd;

| d) | vzťah medzi prahovými hodnotami a






  i) | v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok pozorovanými pozaďovými úrovňami; |
| --- | --- | --- |

d)

vzťah medzi prahovými hodnotami a

i)

v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok pozorovanými pozaďovými úrovňami;

| ii) | cieľmi kvality životného prostredia a ďalšími normami na ochranu vody, ktoré existujú na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Spoločenstva; a |
| --- | --- |

ii)

cieľmi kvality životného prostredia a ďalšími normami na ochranu vody, ktoré existujú na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Spoločenstva; a

| iii) | akýmikoľvek významnými informáciami z hľadiska toxikológie, ekotoxikológie, stálosti, bioakumulačného potenciálu a tendencie rozptylu znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

iii)

akýmikoľvek významnými informáciami z hľadiska toxikológie, ekotoxikológie, stálosti, bioakumulačného potenciálu a tendencie rozptylu znečisťujúcich látok.

---

(1)  Vzhľadom na obsah solí spôsobených ľudskou činnosťou sa členské štáty môžu rozhodnúť, že určia prahové hodnoty buď pre sírany a chloridy, alebo pre vodivosť.

---

PRÍLOHA III

HODNOTENIE CHEMICKÉHO STAVU PODZEMNÝCH VÔD

| 1. | Postup hodnotenia na určenie chemického stavu útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd sa bude vykonávať vo vzťahu k všetkým útvarom alebo skupinám útvarov podzemných vôd charakterizovaným ako rizikové a vo vzťahu k všetkým znečisťujúcim látkam, ktoré prispievajú k takejto charakterizácii útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd. |
| --- | --- |

1.

Postup hodnotenia na určenie chemického stavu útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd sa bude vykonávať vo vzťahu k všetkým útvarom alebo skupinám útvarov podzemných vôd charakterizovaným ako rizikové a vo vzťahu k všetkým znečisťujúcim látkam, ktoré prispievajú k takejto charakterizácii útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd.

| 2. | Pri akomkoľvek preskúmaní, na ktoré sa odkazuje v článku 4 ods. 2 písm. b), členské štáty vezmú do úvahy:






  a) | informácie zozbierané v rámci charakterizácie, ktorá sa má uskutočniť v súlade s článkom 5 smernice 2000/60/ES a oddielmi 2.1, 2.2 a 2.3 prílohy II k uvedenej smernici; |
| --- | --- | --- |

2.

Pri akomkoľvek preskúmaní, na ktoré sa odkazuje v článku 4 ods. 2 písm. b), členské štáty vezmú do úvahy:

a)

informácie zozbierané v rámci charakterizácie, ktorá sa má uskutočniť v súlade s článkom 5 smernice 2000/60/ES a oddielmi 2.1, 2.2 a 2.3 prílohy II k uvedenej smernici;

| b) | výsledky monitorovacej siete podzemných vôd získané v súlade s oddielom 2.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES; a |
| --- | --- |

b)

výsledky monitorovacej siete podzemných vôd získané v súlade s oddielom 2.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES; a

| c) | akékoľvek iné významné informácie vrátane porovnania ročného aritmetického priemeru obsahov príslušných znečisťujúcich látok v monitorovacom bode s normami kvality podzemných vôd ustanovenými v prílohe I a prahovými hodnotami stanovenými členskými štátmi v súlade s článkom 3 a prílohou II. |
| --- | --- |

c)

akékoľvek iné významné informácie vrátane porovnania ročného aritmetického priemeru obsahov príslušných znečisťujúcich látok v monitorovacom bode s normami kvality podzemných vôd ustanovenými v prílohe I a prahovými hodnotami stanovenými členskými štátmi v súlade s článkom 3 a prílohou II.

| 3. | Na účely zistenia, či sa splnili podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) bodoch i) a iv), odhadnú členské štáty, kde je to odôvodnené a potrebné a na základe príslušného zoskupenia monitorovacích výsledkov, ktoré sú v prípade potreby podložené odhadmi obsahu založenými na koncepčnom modeli útvaru podzemných vôd alebo skupiny útvarov, rozsah, v ktorom má útvar podzemných vôd vyšší ročný aritmetický priemer obsahov znečisťujúcej látky, ako je norma kvality podzemných vôd alebo prahová hodnota. |
| --- | --- |

3.

Na účely zistenia, či sa splnili podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) bodoch i) a iv), odhadnú členské štáty, kde je to odôvodnené a potrebné a na základe príslušného zoskupenia monitorovacích výsledkov, ktoré sú v prípade potreby podložené odhadmi obsahu založenými na koncepčnom modeli útvaru podzemných vôd alebo skupiny útvarov, rozsah, v ktorom má útvar podzemných vôd vyšší ročný aritmetický priemer obsahov znečisťujúcej látky, ako je norma kvality podzemných vôd alebo prahová hodnota.

| 4. | Na účely zistenia, či sa splnili podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) bodoch ii) a iii), členské štáty, kde je to odôvodnené a potrebné a na základe príslušných monitorovacích výsledkov a vhodného koncepčného modelu útvaru podzemných vôd, zhodnotia:






  a) | množstvá a obsahy znečisťujúcich látok, ktoré boli vnesené alebo pravdepodobne budú vnesené z útvaru podzemných vôd do súvisiacich povrchových vôd alebo priamo závislých suchozemských ekosystémov; |
| --- | --- | --- |

4.

Na účely zistenia, či sa splnili podmienky pre dobrý chemický stav podzemných vôd uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) bodoch ii) a iii), členské štáty, kde je to odôvodnené a potrebné a na základe príslušných monitorovacích výsledkov a vhodného koncepčného modelu útvaru podzemných vôd, zhodnotia:

a)

množstvá a obsahy znečisťujúcich látok, ktoré boli vnesené alebo pravdepodobne budú vnesené z útvaru podzemných vôd do súvisiacich povrchových vôd alebo priamo závislých suchozemských ekosystémov;

| b) | pravdepodobný vplyv množstiev a obsahov znečisťujúcich látok vnesených do súvisiacich povrchových vôd a priamo závislých suchozemských ekosystémov; |
| --- | --- |

b)

pravdepodobný vplyv množstiev a obsahov znečisťujúcich látok vnesených do súvisiacich povrchových vôd a priamo závislých suchozemských ekosystémov;

| c) | rozsah prieniku solí alebo akýchkoľvek iných intruzívnych látok do útvaru podzemných vôd; a |
| --- | --- |

c)

rozsah prieniku solí alebo akýchkoľvek iných intruzívnych látok do útvaru podzemných vôd; a

| d) | riziko vyplývajúce z prítomnosti znečisťujúcich látok v útvare podzemných vôd na kvalitu vody, ktorá sa z neho čerpá alebo má čerpať na ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

d)

riziko vyplývajúce z prítomnosti znečisťujúcich látok v útvare podzemných vôd na kvalitu vody, ktorá sa z neho čerpá alebo má čerpať na ľudskú spotrebu.

| 5. | Členské štáty zobrazia chemický stav útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd na mapách v súlade s oddielmi 2.4.5 a 2.5 prílohy V k smernici 2000/60/ES. Členské štáty na týchto mapách vyznačia, kde je to odôvodnené a uskutočniteľné, všetky monitorovacie body, v ktorých sa prekročili normy kvality podzemných vôd a/alebo prahové hodnoty. |
| --- | --- |

5.

Členské štáty zobrazia chemický stav útvaru alebo skupiny útvarov podzemných vôd na mapách v súlade s oddielmi 2.4.5 a 2.5 prílohy V k smernici 2000/60/ES. Členské štáty na týchto mapách vyznačia, kde je to odôvodnené a uskutočniteľné, všetky monitorovacie body, v ktorých sa prekročili normy kvality podzemných vôd a/alebo prahové hodnoty.

---

PRÍLOHA IV

IDENTIFIKÁCIA A ZVRAT VÝZNAMNÝCH A TRVALO VZOSTUPNÝCH TRENDOV

ČASŤ A:   IDENTIFIKÁCIA VÝZNAMNÝCH A TRVALO VZOSTUPNÝCH TRENDOV

Členské štáty identifikujú významné a trvalo vzostupné trendy pri všetkých útvaroch alebo skupinách útvarov podzemných vôd, ktoré sú charakterizované ako rizikové v súlade s prílohou II k smernici 2000/60/ES, pričom do úvahy vezmú tieto požiadavky:

| 1. | v súlade s oddielom 2.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES sa monitorovací program navrhne tak, aby zistil významné a trvalo vzostupné trendy v obsahoch znečisťujúcich látok identifikované podľa článku 3; |
| --- | --- |

1.

v súlade s oddielom 2.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES sa monitorovací program navrhne tak, aby zistil významné a trvalo vzostupné trendy v obsahoch znečisťujúcich látok identifikované podľa článku 3;

| 2. | postup identifikácie významných a trvalo vzostupných trendov je založený na týchto faktoroch:






  a) | frekvencia monitorovania a miesta monitorovania sa zvolia tak, aby v dostatočnej miere:






  i) | poskytovali informácie potrebné na zabezpečenie toho, že takéto vzostupné trendy sa dajú rozlíšiť od prirodzených kolísaní s dostatočnou mierou istoty a presnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

postup identifikácie významných a trvalo vzostupných trendov je založený na týchto faktoroch:

a)

frekvencia monitorovania a miesta monitorovania sa zvolia tak, aby v dostatočnej miere:

i)

poskytovali informácie potrebné na zabezpečenie toho, že takéto vzostupné trendy sa dajú rozlíšiť od prirodzených kolísaní s dostatočnou mierou istoty a presnosti;

| ii) | umožnili identifikovať takéto vzostupné trendy v dostatočnom predstihu na to, aby sa mohli prijať opatrenia na zabránenie alebo v rámci možností aspoň zmiernenie environmentálne významných zhoršení kvality podzemných vôd. Ak je to možné, táto identifikácia sa prvýkrát vykoná do roku 2009, pričom sa do úvahy vezmú existujúce údaje v súvislosti so správou o identifikácii trendov v rámci prvého plánu manažmentu povodia uvedeného v článku 13 smernice 2000/60/ES, a potom aspoň každých šesť rokov; |
| --- | --- |

ii)

umožnili identifikovať takéto vzostupné trendy v dostatočnom predstihu na to, aby sa mohli prijať opatrenia na zabránenie alebo v rámci možností aspoň zmiernenie environmentálne významných zhoršení kvality podzemných vôd. Ak je to možné, táto identifikácia sa prvýkrát vykoná do roku 2009, pričom sa do úvahy vezmú existujúce údaje v súvislosti so správou o identifikácii trendov v rámci prvého plánu manažmentu povodia uvedeného v článku 13 smernice 2000/60/ES, a potom aspoň každých šesť rokov;

| iii) | sa do úvahy vzali dočasné fyzikálne a chemické vlastnosti útvaru podzemných vôd vrátane podmienok prúdenia podzemných vôd, miery dopĺňania a času prestupu vôd cez pôdu alebo podložie; |
| --- | --- |

iii)

sa do úvahy vzali dočasné fyzikálne a chemické vlastnosti útvaru podzemných vôd vrátane podmienok prúdenia podzemných vôd, miery dopĺňania a času prestupu vôd cez pôdu alebo podložie;

| b) | použijú sa metódy monitorovania a analýzy, ktoré sú v súlade s medzinárodnými zásadami pre kontrolu kvality, a ak je to potrebné vrátane metód CEN alebo vnútroštátnych normalizovaných metód, aby sa zabezpečilo poskytovanie údajov, ktoré majú rovnocennú vedeckú kvalitu a sú porovnateľné; |
| --- | --- |

b)

použijú sa metódy monitorovania a analýzy, ktoré sú v súlade s medzinárodnými zásadami pre kontrolu kvality, a ak je to potrebné vrátane metód CEN alebo vnútroštátnych normalizovaných metód, aby sa zabezpečilo poskytovanie údajov, ktoré majú rovnocennú vedeckú kvalitu a sú porovnateľné;

| c) | odhad sa založí na štatistickej metóde, napríklad regresnej analýze pre analýzu trendu v časových radoch meraní v jednotlivých monitorovacích bodoch; |
| --- | --- |

c)

odhad sa založí na štatistickej metóde, napríklad regresnej analýze pre analýzu trendu v časových radoch meraní v jednotlivých monitorovacích bodoch;

| d) | s cieľom zabrániť skresleniu pri identifikácii trendov sa všetkým meraniam pod hranicou kvantifikácie pridelí pre výpočet polovičná hodnota najvyššej vyčíslenej hodnoty vyskytujúcej sa v rámci časových radov meraní okrem celkového obsahu pesticídov; |
| --- | --- |

d)

s cieľom zabrániť skresleniu pri identifikácii trendov sa všetkým meraniam pod hranicou kvantifikácie pridelí pre výpočet polovičná hodnota najvyššej vyčíslenej hodnoty vyskytujúcej sa v rámci časových radov meraní okrem celkového obsahu pesticídov;

| 3. | identifikácia významných a trvalo vzostupných trendov v koncentráciách látok, ktoré sa vyskytujú prirodzene, ako aj v dôsledku ľudskej činnosti, prípadne zohľadní aj údaje zozbierané pred začiatkom monitorovacieho programu s cieľom podať správu o identifikácii trendov v rámci prvého plánu manažmentu povodia stanoveného v článku 13 smernice 2000/60/ES, ak sú také údaje k dispozícii. |
| --- | --- |

3.

identifikácia významných a trvalo vzostupných trendov v koncentráciách látok, ktoré sa vyskytujú prirodzene, ako aj v dôsledku ľudskej činnosti, prípadne zohľadní aj údaje zozbierané pred začiatkom monitorovacieho programu s cieľom podať správu o identifikácii trendov v rámci prvého plánu manažmentu povodia stanoveného v článku 13 smernice 2000/60/ES, ak sú také údaje k dispozícii.

ČASŤ B.   POČIATOČNÉ BODY ZVRÁTENIA TRENDOV

Podľa článku 5 členské štáty zvrátia identifikované trvalo vzostupné trendy, ktoré predstavujú riziko poškodenia spojených vodných ekosystémov, priamo závislých suchozemských ekosystémov, ľudského zdravia alebo oprávneného, skutočného či potenciálneho využívania vodného prostredia, berúc do úvahy tieto požiadavky:

| 1. | počiatočný bod pre vykonávanie opatrení na zvrátenie významných a trvalo vzostupných trendov je, keď obsah znečisťujúcej látky dosiahne 75 % parametrických hodnôt noriem kvality podzemných vôd ustanovených v prílohe I a prahových hodnôt ustanovených podľa článku 3, ak:






  a) | nie je potrebný skorší počiatočný bod, ktorý by umožnil opatreniam na dosiahnutie zvratu trendu, aby nákladovo čo najefektívnejšie zabránili akémukoľvek environmentálne významnému zhoršeniu kvality podzemných vôd alebo aspoň takéto zhoršenie čo najviac zmiernili; |
| --- | --- | --- |

1.

počiatočný bod pre vykonávanie opatrení na zvrátenie významných a trvalo vzostupných trendov je, keď obsah znečisťujúcej látky dosiahne 75 % parametrických hodnôt noriem kvality podzemných vôd ustanovených v prílohe I a prahových hodnôt ustanovených podľa článku 3, ak:

a)

nie je potrebný skorší počiatočný bod, ktorý by umožnil opatreniam na dosiahnutie zvratu trendu, aby nákladovo čo najefektívnejšie zabránili akémukoľvek environmentálne významnému zhoršeniu kvality podzemných vôd alebo aspoň takéto zhoršenie čo najviac zmiernili;

| b) | nie je opodstatnený iný počiatočný bod v prípade, že detekčný limit neumožňuje stanovenie trendu na 75 % parametrických hodnôt; alebo |
| --- | --- |

b)

nie je opodstatnený iný počiatočný bod v prípade, že detekčný limit neumožňuje stanovenie trendu na 75 % parametrických hodnôt; alebo

| c) | nie je miera nárastu a reverzibility trendu taká, že aj neskorší počiatočný bod by umožnil opatreniam na dosiahnutie zvrátenia trendu, aby nákladovo čo najefektívnejšie zabránili akémukoľvek environmentálne významnému zhoršeniu kvality podzemných vôd alebo aspoň takéto zhoršenie čo najviac zmiernili. |
| --- | --- |

c)

nie je miera nárastu a reverzibility trendu taká, že aj neskorší počiatočný bod by umožnil opatreniam na dosiahnutie zvrátenia trendu, aby nákladovo čo najefektívnejšie zabránili akémukoľvek environmentálne významnému zhoršeniu kvality podzemných vôd alebo aspoň takéto zhoršenie čo najviac zmiernili.

Pre činnosti v rozsahu pôsobnosti smernice 91/676/EHS sa počiatočný bod na vykonávanie opatrení na zvrátenie významných a trvalo vzostupných trendov stanoví v súlade s uvedenou smernicou a smernicou 2000/60/ES;

| 2. | po ustanovení počiatočného bodu pre útvar podzemných vôd označený ako rizikový v súlade s oddielom 2.4.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES a podľa časti B ods. 1 tejto prílohy sa tento bod nezmení počas šesťročného cyklu plánu manažmentu povodia požadovaného podľa článku 13 smernice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

2.

po ustanovení počiatočného bodu pre útvar podzemných vôd označený ako rizikový v súlade s oddielom 2.4.4 prílohy V k smernici 2000/60/ES a podľa časti B ods. 1 tejto prílohy sa tento bod nezmení počas šesťročného cyklu plánu manažmentu povodia požadovaného podľa článku 13 smernice 2000/60/ES;

| 3. | zvrátenia trendov sa preukážu, berúc do úvahy príslušné ustanovenia o monitorovaní uvedené v časti A ods. 2. |
| --- | --- |

3.

zvrátenia trendov sa preukážu, berúc do úvahy príslušné ustanovenia o monitorovaní uvedené v časti A ods. 2.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia prijala svoj návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane podzemnej vody pred znečistením 28. októbra 2003.

Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 28. apríla 2005 (1).

Výbor regiónov prijal svoje stanovisko 12. februára 2004 (2).

Hospodársky a sociálny výbor prijal svoje stanovisko 31. marca 2004 (3).

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu 23. januára 2006.

II.   CIEĽ

Podzemná voda je dôležitým prírodným zdrojom, ktorý zabezpečuje vodu pre ľudskú spotrebu, ako aj pre poľnohospodárstvo a priemysel. Najmä v obdobiach sucha zohráva aj kľúčovú úlohu pri zachovávaní vodných a suchozemských ekosystémov. Ochrana podzemnej vody pred znečistením je preto nevyhnutná, pričom zvláštny dôraz je potrebné klásť na prevenciu, keďže obnovenie kvality podzemnej vody je zvyčajne zdĺhavý a zložitý proces, dokonca aj potom, čo sa odstráni zdroj znečistenia.

Ochranu podzemnej vody pred znečistením v súčasnosti upravuje smernica 80/68/EHS (4), ktorá sa zruší v roku 2013, a smernica 2000/60/ES: rámcová smernica o vodách (RSV) (5).

Návrh sa usiluje o splnenie všeobecnej požiadavky podľa článku 17 RSV, podľa ktorého Európsky parlament a Rada na základe návrhu Komisie prijmú osobitné opatrenia na zabránenie znečisteniu podzemnej vody a jeho kontrolu, aby sa zabezpečilo splnenie cieľov rámcovej smernice v oblasti životného prostredia týkajúcich sa podzemnej vody.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Všeobecne

V spoločnej pozícii je zapracovaných niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov z prvého čítania Európskeho parlamentu doslovne, čiastočne alebo implikovane. Tieto návrhy vylepšujú alebo objasňujú znenie navrhovanej smernice.

Ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy však v spoločnej pozícii zohľadnené nie sú, pretože Rada sa dohodla, že sú nepotrebné alebo neprijateľné, alebo v niektorých prípadoch z toho dôvodu, že ustanovenia pôvodného návrhu Komisie sa vypustili alebo výrazne zmenili. Ide predovšetkým o prílohy, ktoré Rada chcela čo najviac zjednodušiť a objasniť, aby sa zabezpečilo účinné vykonávanie.

Do spoločnej pozície nebolo zahrnutých niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, keďže Rada bola toho názoru, že nie sú v súlade s usmerneniami o vypracovávaní právnych predpisov Spoločenstva, pretože opakovali a vykladali ustanovenia uvedené v smernici 2000/60/ES, rámcovej smernici o vodách, prípadne im protirečili.

Viaceré pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa zamietli, pretože sa dospelo k názoru, že sa usilujú o zavedenie ustanovení, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti určeného rámcovou smernicou, alebo sa na ne vzťahujú iné platné právne predpisy.

Spoločná pozícia obsahuje aj iné zmeny ako tie, ktoré sa navrhujú v stanovisku Európskeho parlamentu z prvého čítania. Rada sa, napríklad, usiluje navrhovaný akt čo najracionálnejšie štrukturalizovať, aby príslušné orgány a občania porozumeli požiadavkám, ktoré sa na členské štáty kladú. Okrem toho došlo k niekoľkým textovým úpravám, ktoré objasňujú znenie alebo zabezpečujú celkovú jednotnosť smernice.

Konkrétne

Rada sa dohodla najmä na tom, že:

| — | V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 1 a v prvej časti pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 2 nebol jasný rozdiel medzi „znečistením“ a „zhoršením“. Do článku 1 sa vložil odkaz na potrebu zabrániť zhoršeniu stavu útvarov podzemnej vody, ktorý je v súlade s RSV. |
| --- | --- |

—

V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 1 a v prvej časti pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 2 nebol jasný rozdiel medzi „znečistením“ a „zhoršením“. Do článku 1 sa vložil odkaz na potrebu zabrániť zhoršeniu stavu útvarov podzemnej vody, ktorý je v súlade s RSV.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3 by pre všetky útvary podzemnej vody stanovil normy, ktoré sa vzťahujú na útvary využívané na získavanie pitnej vody, čo by reálne nebolo uskutočniteľné. To isté platí pre prvú časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 62 (ktorého druhú časť Rada prijala), pre bod 2 písm. b) pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 65 a pre pozmeňujúci a doplňujúci návrh 68. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3 by pre všetky útvary podzemnej vody stanovil normy, ktoré sa vzťahujú na útvary využívané na získavanie pitnej vody, čo by reálne nebolo uskutočniteľné. To isté platí pre prvú časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 62 (ktorého druhú časť Rada prijala), pre bod 2 písm. b) pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 65 a pre pozmeňujúci a doplňujúci návrh 68.

| — | Ciele stanovené v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 95 a 100 sa najlepšie dosiahnu prostredníctvom rámcového programu Spoločenstva pre výskum. |
| --- | --- |

—

Ciele stanovené v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 95 a 100 sa najlepšie dosiahnu prostredníctvom rámcového programu Spoločenstva pre výskum.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4 nie je v súlade s RSV, ktorá jasne rozlišuje medzi úrovňou ochrany podzemných a povrchových vôd. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4 nie je v súlade s RSV, ktorá jasne rozlišuje medzi úrovňou ochrany podzemných a povrchových vôd.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 7, 10 a 80, ako aj písm. aa) pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 15 sa zaoberajú kvantitatívnym stavom podzemnej vody. Nespadá to do rozsahu pôsobnosti tejto dcérskej smernice, ktorá hovorí výlučne o kvalitatívnom stave, ako sa uvádza v článku 17 RSV. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 7, 10 a 80, ako aj písm. aa) pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 15 sa zaoberajú kvantitatívnym stavom podzemnej vody. Nespadá to do rozsahu pôsobnosti tejto dcérskej smernice, ktorá hovorí výlučne o kvalitatívnom stave, ako sa uvádza v článku 17 RSV.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8 a 9, ktoré odkazujú na iné oblasti politiky, neboli v súlade s usmerneniami o vypracovávaní právnych predpisov, podobne ako pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13, ktorý sa považoval skôr za výklad RSV, ako za odôvodnenie smernice o podzemných vodách. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8 a 9, ktoré odkazujú na iné oblasti politiky, neboli v súlade s usmerneniami o vypracovávaní právnych predpisov, podobne ako pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13, ktorý sa považoval skôr za výklad RSV, ako za odôvodnenie smernice o podzemných vodách.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11 nebol potrebný, pretože podľa článku 6 znenie spoločnej pozície ustanovilo rovnaký režim ako režim uvedený v smernici 80/68/EHS. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11 nebol potrebný, pretože podľa článku 6 znenie spoločnej pozície ustanovilo rovnaký režim ako režim uvedený v smernici 80/68/EHS.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16 prebral ustanovenia článku 5 RSV, ktoré jasne ustanovujú povinnosti súvisiace s charakterizáciou. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16 prebral ustanovenia článku 5 RSV, ktoré jasne ustanovujú povinnosti súvisiace s charakterizáciou.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17 nebol prijateľný, pretože Rada bola toho názoru, že základným prvkom navrhovanej smernice je jasné pojmové, ako aj terminologické rozlíšenie medzi normami kvality stanovenými na úrovni Spoločenstva a prahovými hodnotami, ktoré členské štáty určili podľa svojich vlastných hydrogeologických osobitostí. Oslabenie alebo odmietnutie tohto prístupu by vykonávanie skomplikovalo a znížilo efektívnosť jeho výsledkov. To isté platí pre celé znenie, pre všetky časti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 30, 31, 34, 36, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 89 a 90. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17 nebol prijateľný, pretože Rada bola toho názoru, že základným prvkom navrhovanej smernice je jasné pojmové, ako aj terminologické rozlíšenie medzi normami kvality stanovenými na úrovni Spoločenstva a prahovými hodnotami, ktoré členské štáty určili podľa svojich vlastných hydrogeologických osobitostí. Oslabenie alebo odmietnutie tohto prístupu by vykonávanie skomplikovalo a znížilo efektívnosť jeho výsledkov. To isté platí pre celé znenie, pre všetky časti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 30, 31, 34, 36, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 89 a 90.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18 bol v zásade prijateľný, zjednodušilo sa však jeho znenie, aby lepšie obsiahlo pojem trendov, ktoré potenciálne vedú k environmentálnemu riziku. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18 bol v zásade prijateľný, zjednodušilo sa však jeho znenie, aby lepšie obsiahlo pojem trendov, ktoré potenciálne vedú k environmentálnemu riziku.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 19 a 20 boli z časti prijateľné, neboli však konzistentné s vypracovaným znením RSV. V článku 2 ods. 4 sa skombinovali prvky prebraté z oboch. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 19 a 20 boli z časti prijateľné, neboli však konzistentné s vypracovaným znením RSV. V článku 2 ods. 4 sa skombinovali prvky prebraté z oboch.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21 znovu vymedzuje pojem existujúci v RSV a mohol by spôsobiť zmätok. RSV požaduje „zamedzenie zhoršeniu stavu útvarov podzemnej vody“, nie kvality. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21 znovu vymedzuje pojem existujúci v RSV a mohol by spôsobiť zmätok. RSV požaduje „zamedzenie zhoršeniu stavu útvarov podzemnej vody“, nie kvality.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22 a 24, ako aj prvá časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 38 odkazujú na pojmy, ktoré sa ako také v spoločnej pozícii nepoužívajú a predstavovali vážne praktické ťažkosti. Otázkou prirodzene sa vyskytujúcich koncentrácií (ktorej sa dotýka aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh 91) sa však zaoberá odôvodnenie 7. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22 a 24, ako aj prvá časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 38 odkazujú na pojmy, ktoré sa ako také v spoločnej pozícii nepoužívajú a predstavovali vážne praktické ťažkosti. Otázkou prirodzene sa vyskytujúcich koncentrácií (ktorej sa dotýka aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh 91) sa však zaoberá odôvodnenie 7.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 23, 49 a 93 zaviedli nový, zložitý a zbytočný pojem, ktorý mohol všeobecne viesť k nesprávnej interpretácii. Historickým znečistením sa primerane zaoberajú všeobecnejšie ustanovenia spoločnej pozície a RSV. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 23, 49 a 93 zaviedli nový, zložitý a zbytočný pojem, ktorý mohol všeobecne viesť k nesprávnej interpretácii. Historickým znečistením sa primerane zaoberajú všeobecnejšie ustanovenia spoločnej pozície a RSV.

| — | Pozmeňujúci návrh a doplňujúci 56 nebol vzhľadom na rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice relevantný. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci návrh a doplňujúci 56 nebol vzhľadom na rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice relevantný.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 27 nebol v súlade s postojom Rady, podľa ktorého by sa normy kvality a prahové hodnoty mali stanoviť na úrovniach primeraných riziku pre útvary podzemnej vody. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 27 nebol v súlade s postojom Rady, podľa ktorého by sa normy kvality a prahové hodnoty mali stanoviť na úrovniach primeraných riziku pre útvary podzemnej vody.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 57 a 59 boli zbytočné, keďže spoločná pozícia sa zaoberá významom dobrého a slabého chemického stavu. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 57 a 59 boli zbytočné, keďže spoločná pozícia sa zaoberá významom dobrého a slabého chemického stavu.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 37 bol zbytočný vzhľadom na vymedzenie pojmov znečisťujúca látka a znečistenie. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 37 bol zbytočný vzhľadom na vymedzenie pojmov znečisťujúca látka a znečistenie.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40 nebol prijateľný, pretože členské štáty sú zodpovedné za vykonávanie programu opatrení. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40 nebol prijateľný, pretože členské štáty sú zodpovedné za vykonávanie programu opatrení.

| — | Otázky, ktorými sa zaoberajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 41 a 58, sú uvedené v prílohe IV a III spoločnej pozície. |
| --- | --- |

—

Otázky, ktorými sa zaoberajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 41 a 58, sú uvedené v prílohe IV a III spoločnej pozície.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 46 nebol prijateľný, pretože používa ustanovenie prevzaté zo smernice 80/68/EHS v úplne odlišnom kontexte, čo by mohlo spôsobiť, že by bolo nepoužiteľné. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 46 nebol prijateľný, pretože používa ustanovenie prevzaté zo smernice 80/68/EHS v úplne odlišnom kontexte, čo by mohlo spôsobiť, že by bolo nepoužiteľné.

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 52 a 54 prevzali ustanovenia z RSV. Pokiaľ ide o pozmeňujúci a doplňujúci návrh 50, Rada v článku 6 ods. 4 použila jazyk inšpirovaný smernicou 80/68/EHS (článok 15), pričom prihliadala na potrebu čo najviac znížiť byrokratickú záťaž. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 52 a 54 prevzali ustanovenia z RSV. Pokiaľ ide o pozmeňujúci a doplňujúci návrh 50, Rada v článku 6 ods. 4 použila jazyk inšpirovaný smernicou 80/68/EHS (článok 15), pričom prihliadala na potrebu čo najviac znížiť byrokratickú záťaž.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 55 neprimerane vylúčil prílohu III z možnej technickej úpravy. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 55 neprimerane vylúčil prílohu III z možnej technickej úpravy.

| — | Vypustenie navrhované v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 60 by viedlo k nesúladu medzi touto smernicou o podzemných vodách a smernicou 91/676/EHS. Spoločná pozícia objasňuje vzťah medzi týmito dvoma smernicami. |
| --- | --- |

—

Vypustenie navrhované v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 60 by viedlo k nesúladu medzi touto smernicou o podzemných vodách a smernicou 91/676/EHS. Spoločná pozícia objasňuje vzťah medzi týmito dvoma smernicami.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 64 už ako taký nebol relevantný, pretože spoločná pozícia sa otázkou dodržiavania zaoberá iným spôsobom, ktorého cieľom je zabrániť tomu, aby nedodržanie v jedinom monitorovacom bode znamenalo nedodržanie pre celý útvar alebo skupinu útvarov (pozri článok 4 a prílohu III). |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 64 už ako taký nebol relevantný, pretože spoločná pozícia sa otázkou dodržiavania zaoberá iným spôsobom, ktorého cieľom je zabrániť tomu, aby nedodržanie v jedinom monitorovacom bode znamenalo nedodržanie pre celý útvar alebo skupinu útvarov (pozri článok 4 a prílohu III).

| — | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 73, 76, 77, 78, 79 (prvá časť), 83, 84 a 85 už neboli relevantné. Rada sa najmä nazdávala, že prístup časových radov stanovený v pôvodnom návrhu je nepoužiteľný vzhľadom na rôznorodosť hydrogeologických podmienok v EÚ a že spoločné kritériá by sa mali stanoviť len pre identifikáciu trendov a pre počiatočný bod zvrátenia trendov (príloha IV). Druhá časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 79 (podobná pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu 89) sa implikovane zahrnula do prílohy IV bodu 1.3. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 73, 76, 77, 78, 79 (prvá časť), 83, 84 a 85 už neboli relevantné. Rada sa najmä nazdávala, že prístup časových radov stanovený v pôvodnom návrhu je nepoužiteľný vzhľadom na rôznorodosť hydrogeologických podmienok v EÚ a že spoločné kritériá by sa mali stanoviť len pre identifikáciu trendov a pre počiatočný bod zvrátenia trendov (príloha IV). Druhá časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 79 (podobná pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu 89) sa implikovane zahrnula do prílohy IV bodu 1.3.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 81 bol mätúci a nekonzistentný s RSV. Článok 5 ods. 2 spoločnej pozície však objasňuje, čo sa bude ochraňovať. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 81 bol mätúci a nekonzistentný s RSV. Článok 5 ods. 2 spoločnej pozície však objasňuje, čo sa bude ochraňovať.

IV.   ZÁVER

Rada sa nazdáva, že spoločná pozícia predstavuje vyrovnaný súbor opatrení, ktorý by prispel k napĺňaniu cieľov politiky životného prostredia Spoločenstva načrtnutej v článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES, zlepšil ochranu podzemných vôd pred znečistením, pričom by zabezpečil dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa podzemnej vody, ktoré sú uvedené v smernici 2000/60/ES, umožnil jej účinné vykonávanie zo strany členských štátov a zároveň prihliadol na ich osobitné hydrogeologické pomery.

S cieľom skorého prijatia smernice sa teší na konštruktívne diskusie s Európskym parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2006, s. 75.

(2)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 29.

(3)  Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004, s. 40.

(4)  Ú. v. ES L 20, 26.1.1980, s. 43.

(5)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 71.

---

| 30.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 126/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 126/16

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 5/2006

prijatá Radou 23. januára 2006

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/.../ES z ..., ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)

(2006/C 126 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Politika životného prostredia Spoločenstva sa zameriava na vysokú úroveň jeho ochrany, pričom prihliada na rozmanité situácie v jednotlivých regiónoch Spoločenstva. Okrem toho na sformulovanie a vykonanie tejto a iných politík Spoločenstva sú potrebné informácie vrátane priestorových informácií, ktoré musia v súlade s článkom 6 zmluvy začleňovať požiadavky ochrany životného prostredia. Na dosiahnutie takého začlenenia je potrebné vytvoriť istú mieru koordinácie medzi užívateľmi a poskytovateľmi informácií, aby sa mohli spájať informácie a poznatky z rôznych odvetví. |
| --- | --- |

(1)

Politika životného prostredia Spoločenstva sa zameriava na vysokú úroveň jeho ochrany, pričom prihliada na rozmanité situácie v jednotlivých regiónoch Spoločenstva. Okrem toho na sformulovanie a vykonanie tejto a iných politík Spoločenstva sú potrebné informácie vrátane priestorových informácií, ktoré musia v súlade s článkom 6 zmluvy začleňovať požiadavky ochrany životného prostredia. Na dosiahnutie takého začlenenia je potrebné vytvoriť istú mieru koordinácie medzi užívateľmi a poskytovateľmi informácií, aby sa mohli spájať informácie a poznatky z rôznych odvetví.

| (2) | Šiesty environmentálny akčný program prijatý rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (3) vyžaduje, aby sa venovala osobitná pozornosť zabezpečeniu toho, aby tvorba politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia prebiehala integrovaným spôsobom, berúc do úvahy regionálne a miestne rozdiely. V súvislosti s dostupnosťou, kvalitou, organizáciou, prístupnosťou a zdieľaním priestorových informácií potrebných na dosiahnutie cieľov stanovených v uvedenom programe existuje veľa problémov. |
| --- | --- |

(2)

Šiesty environmentálny akčný program prijatý rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (3) vyžaduje, aby sa venovala osobitná pozornosť zabezpečeniu toho, aby tvorba politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia prebiehala integrovaným spôsobom, berúc do úvahy regionálne a miestne rozdiely. V súvislosti s dostupnosťou, kvalitou, organizáciou, prístupnosťou a zdieľaním priestorových informácií potrebných na dosiahnutie cieľov stanovených v uvedenom programe existuje veľa problémov.

| (3) | Problémy súvisiace s dostupnosťou, kvalitou, organizáciou, prístupnosťou a zdieľaním priestorových informácií sú problémy, ktoré sú spoločné pre mnohé politické a informačné témy a ktoré sú prítomné na rôznych úrovniach orgánu verejnej moci. Riešenie týchto problémov si vyžaduje opatrenia, ktoré sa budú zaoberať výmenou, zdieľaním, prístupom a využívaním interoperabilných priestorových údajov a služieb priestorových údajov na rôznych úrovniach orgánu verejnej moci a rôznych odvetviach. Z tohto dôvodu by sa mala zriadiť infraštruktúra pre priestorové informácie v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(3)

Problémy súvisiace s dostupnosťou, kvalitou, organizáciou, prístupnosťou a zdieľaním priestorových informácií sú problémy, ktoré sú spoločné pre mnohé politické a informačné témy a ktoré sú prítomné na rôznych úrovniach orgánu verejnej moci. Riešenie týchto problémov si vyžaduje opatrenia, ktoré sa budú zaoberať výmenou, zdieľaním, prístupom a využívaním interoperabilných priestorových údajov a služieb priestorových údajov na rôznych úrovniach orgánu verejnej moci a rôznych odvetviach. Z tohto dôvodu by sa mala zriadiť infraštruktúra pre priestorové informácie v Spoločenstve.

| (4) | Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE), by mala napomôcť pri rozhodovaní vo vzťahu k politikám a činnostiam, ktoré môžu mať priamy alebo nepriamy vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

(4)

Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE), by mala napomôcť pri rozhodovaní vo vzťahu k politikám a činnostiam, ktoré môžu mať priamy alebo nepriamy vplyv na životné prostredie.

| (5) | INSPIRE by mala byť založená na infraštruktúrach pre priestorové informácie, ktoré sú vytvárané členskými štátmi a zosúladené so spoločnými vykonávacími pravidlami a ktoré sú doplnené opatreniami na úrovni Spoločenstva. Tieto opatrenia by mali zabezpečiť, aby boli infraštruktúry pre priestorové informácie vytvorené členskými štátmi navzájom zlučiteľné a použiteľné ako v Spoločenstve, tak aj za hranicami štátov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(5)

INSPIRE by mala byť založená na infraštruktúrach pre priestorové informácie, ktoré sú vytvárané členskými štátmi a zosúladené so spoločnými vykonávacími pravidlami a ktoré sú doplnené opatreniami na úrovni Spoločenstva. Tieto opatrenia by mali zabezpečiť, aby boli infraštruktúry pre priestorové informácie vytvorené členskými štátmi navzájom zlučiteľné a použiteľné ako v Spoločenstve, tak aj za hranicami štátov Spoločenstva.

| (6) | Infraštruktúry pre priestorové informácie v členských štátoch by mali byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že priestorové údaje sa uchovajú, sprístupňujú a udržiavajú na najvhodnejšej úrovni; aby bolo možné jednotne kombinovať priestorové údaje z rôznych zdrojov v rámci Spoločenstva a aby ich mohli zdieľať viacerí užívatelia a aplikácie; aby bolo možné priestorové údaje zhromaždené na jednej úrovni orgánu verejnej moci zdieľať s inými orgánmi verejnej moci v rozsahu, v akom táto smernica ukladá orgánom verejnej moci povinnosť zdieľať priestorové údaje; aby priestorové údaje neboli sprístupnené za podmienok, ktoré neodôvodnene obmedzujú ich široké využitie; aby sa dali dostupné priestorové údaje jednoducho vyhľadať, aby sa dala jednoducho vyhodnotiť ich účelnosť a zistiť podmienky uplatniteľné na ich použitie. |
| --- | --- |

(6)

Infraštruktúry pre priestorové informácie v členských štátoch by mali byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že priestorové údaje sa uchovajú, sprístupňujú a udržiavajú na najvhodnejšej úrovni; aby bolo možné jednotne kombinovať priestorové údaje z rôznych zdrojov v rámci Spoločenstva a aby ich mohli zdieľať viacerí užívatelia a aplikácie; aby bolo možné priestorové údaje zhromaždené na jednej úrovni orgánu verejnej moci zdieľať s inými orgánmi verejnej moci v rozsahu, v akom táto smernica ukladá orgánom verejnej moci povinnosť zdieľať priestorové údaje; aby priestorové údaje neboli sprístupnené za podmienok, ktoré neodôvodnene obmedzujú ich široké využitie; aby sa dali dostupné priestorové údaje jednoducho vyhľadať, aby sa dala jednoducho vyhodnotiť ich účelnosť a zistiť podmienky uplatniteľné na ich použitie.

| (7) | Priestorové informácie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a informácie, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (4), sa do určitej miery prelínajú. Táto smernica by sa nemala dotýkať smernice 2003/4/ES. |
| --- | --- |

(7)

Priestorové informácie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a informácie, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (4), sa do určitej miery prelínajú. Táto smernica by sa nemala dotýkať smernice 2003/4/ES.

| (8) | Táto smernica by sa nemala dotýkať smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (5), ktorej ciele dopĺňajú ciele tejto smernice. |
| --- | --- |

(8)

Táto smernica by sa nemala dotýkať smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (5), ktorej ciele dopĺňajú ciele tejto smernice.

| (9) | Zriadenie INSPIRE bude predstavovať významnú pridanú hodnotu pre ostatné iniciatívy Spoločenstva, akými sú napríklad nariadenie Rady (ES) č. 876/2002 z 21. mája 2002, ktorým sa zakladá spoločný podnik Galileo (6), a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade „Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): zriadenie kapacity GMES do roku 2008 – [akčný plán (2004 – 2008)]“ a bude ich aj využívať. Členské štáty by mali uvažovať o využívaní údajov a služieb, ktoré sú výsledkom Galilea a GMES, hneď ako budú dostupné, a to najmä tých, ktoré súvisia s časovými a priestorovými referenciami z Galilea. |
| --- | --- |

(9)

Zriadenie INSPIRE bude predstavovať významnú pridanú hodnotu pre ostatné iniciatívy Spoločenstva, akými sú napríklad nariadenie Rady (ES) č. 876/2002 z 21. mája 2002, ktorým sa zakladá spoločný podnik Galileo (6), a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade „Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): zriadenie kapacity GMES do roku 2008 – [akčný plán (2004 – 2008)]“ a bude ich aj využívať. Členské štáty by mali uvažovať o využívaní údajov a služieb, ktoré sú výsledkom Galilea a GMES, hneď ako budú dostupné, a to najmä tých, ktoré súvisia s časovými a priestorovými referenciami z Galilea.

| (10) | S cieľom zhromaždiť a harmonizovať priestorové informácie alebo organizovať ich šírenie alebo použitie na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva sa prijímajú mnohé iniciatívy. Takéto iniciatívy môžu byť zriadené právnymi predpismi Spoločenstva, napríklad rozhodnutím Komisie 2000/479/ES zo 17. júla 2000 o zavedení Európskeho registra emisií znečisťujúcich látok (EPER) podľa článku 15 smernice Rady 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPPC) (7), a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 zo 17. novembra 2003 týkajúcim sa monitorovania lesov a environmentálnych interakcií v Spoločenstve (Forest Focus) (8), v rámci programov financovaných Spoločenstvom (napríklad CORINE land cover, Európsky informačný systém dopravnej politiky) alebo môžu vychádzať z iniciatív prijatých na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Táto smernica nielenže doplní takéto iniciatívy stanovením rámca, ktorý umožní ich interoperabilitu, ale bude aj rozvíjať existujúce skúsenosti a iniciatívy a nie len kopírovať už uskutočnenú prácu. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom zhromaždiť a harmonizovať priestorové informácie alebo organizovať ich šírenie alebo použitie na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva sa prijímajú mnohé iniciatívy. Takéto iniciatívy môžu byť zriadené právnymi predpismi Spoločenstva, napríklad rozhodnutím Komisie 2000/479/ES zo 17. júla 2000 o zavedení Európskeho registra emisií znečisťujúcich látok (EPER) podľa článku 15 smernice Rady 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPPC) (7), a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 zo 17. novembra 2003 týkajúcim sa monitorovania lesov a environmentálnych interakcií v Spoločenstve (Forest Focus) (8), v rámci programov financovaných Spoločenstvom (napríklad CORINE land cover, Európsky informačný systém dopravnej politiky) alebo môžu vychádzať z iniciatív prijatých na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Táto smernica nielenže doplní takéto iniciatívy stanovením rámca, ktorý umožní ich interoperabilitu, ale bude aj rozvíjať existujúce skúsenosti a iniciatívy a nie len kopírovať už uskutočnenú prácu.

| (11) | Táto smernica by sa mala uplatňovať na priestorové údaje, ktoré uchovávajú orgány verejnej moci alebo sú uchovávané v ich mene, a na využívanie priestorových údajov orgánmi verejnej moci pri plnení ich verejných úloh. Za určitých podmienok by sa však mala uplatňovať aj na priestorové údaje, ktoré uchovávajú fyzické alebo právnické osoby, ktoré nie sú orgány verejnej moci, za predpokladu, že tieto fyzické a právnické osoby o to požiadajú. |
| --- | --- |

(11)

Táto smernica by sa mala uplatňovať na priestorové údaje, ktoré uchovávajú orgány verejnej moci alebo sú uchovávané v ich mene, a na využívanie priestorových údajov orgánmi verejnej moci pri plnení ich verejných úloh. Za určitých podmienok by sa však mala uplatňovať aj na priestorové údaje, ktoré uchovávajú fyzické alebo právnické osoby, ktoré nie sú orgány verejnej moci, za predpokladu, že tieto fyzické a právnické osoby o to požiadajú.

| (12) | Táto smernica by nemala stanovovať požiadavky na zhromažďovanie nových údajov alebo na podávanie správ o týchto informáciách Komisii, pretože tieto otázky sú upravené inými právnymi predpismi týkajúcimi sa životného prostredia. |
| --- | --- |

(12)

Táto smernica by nemala stanovovať požiadavky na zhromažďovanie nových údajov alebo na podávanie správ o týchto informáciách Komisii, pretože tieto otázky sú upravené inými právnymi predpismi týkajúcimi sa životného prostredia.

| (13) | Zriaďovanie vnútroštátnych infraštruktúr by malo byť postupné a primerane tomu by mali byť témam priestorových údajov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, pridelené rôzne stupne priority. Pri zriaďovaní infraštruktúr by sa mala brať do úvahy miera potrebnosti priestorových údajov pre širokú škálu uplatnení v rôznych oblastiach politiky, prioritu akcií ustanovených v rámci politík Spoločenstva, ktoré si vyžadujú harmonizované priestorové údaje a pokrok, ktorý sa už dosiahol prostredníctvom úsilia o harmonizáciu v členských štátoch. |
| --- | --- |

(13)

Zriaďovanie vnútroštátnych infraštruktúr by malo byť postupné a primerane tomu by mali byť témam priestorových údajov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, pridelené rôzne stupne priority. Pri zriaďovaní infraštruktúr by sa mala brať do úvahy miera potrebnosti priestorových údajov pre širokú škálu uplatnení v rôznych oblastiach politiky, prioritu akcií ustanovených v rámci politík Spoločenstva, ktoré si vyžadujú harmonizované priestorové údaje a pokrok, ktorý sa už dosiahol prostredníctvom úsilia o harmonizáciu v členských štátoch.

| (14) | Základnou prekážkou plného využitia dostupných údajov je neefektívne využívanie času a zdrojov pri vyhľadávaní existujúcich priestorových údajov alebo pri zisťovaní, či sa môžu využiť na konkrétny účel. Členské štáty by preto mali poskytovať popisné informácie o dostupných súboroch priestorových údajov a služieb vo forme metaúdajov. |
| --- | --- |

(14)

Základnou prekážkou plného využitia dostupných údajov je neefektívne využívanie času a zdrojov pri vyhľadávaní existujúcich priestorových údajov alebo pri zisťovaní, či sa môžu využiť na konkrétny účel. Členské štáty by preto mali poskytovať popisné informácie o dostupných súboroch priestorových údajov a služieb vo forme metaúdajov.

| (15) | Keďže v Spoločenstve sú priestorové údaje usporiadané a sprístupnené vo veľmi rôznorodých formátoch a štruktúrach, čo bráni efektívnemu sformulovaniu, vykonávaniu, monitorovaniu a vyhodnocovaniu právnych predpisov Spoločenstva, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú životné prostredie, mali by sa ustanoviť vykonávacie opatrenia s cieľom zjednodušiť využívanie priestorových údajov pochádzajúcich z rôznych zdrojov v členských štátoch. Tieto opatrenia by mali zaistiť interoperabilitu súborov priestorových údajov a členské štáty by mali zabezpečiť, aby každý údaj alebo informácia potrebná na dosiahnutie interoperability bola prístupná za podmienok, ktoré neobmedzujú ich použitie na tento účel. |
| --- | --- |

(15)

Keďže v Spoločenstve sú priestorové údaje usporiadané a sprístupnené vo veľmi rôznorodých formátoch a štruktúrach, čo bráni efektívnemu sformulovaniu, vykonávaniu, monitorovaniu a vyhodnocovaniu právnych predpisov Spoločenstva, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú životné prostredie, mali by sa ustanoviť vykonávacie opatrenia s cieľom zjednodušiť využívanie priestorových údajov pochádzajúcich z rôznych zdrojov v členských štátoch. Tieto opatrenia by mali zaistiť interoperabilitu súborov priestorových údajov a členské štáty by mali zabezpečiť, aby každý údaj alebo informácia potrebná na dosiahnutie interoperability bola prístupná za podmienok, ktoré neobmedzujú ich použitie na tento účel.

| (16) | Sieťové služby sú potrebné na zdieľanie priestorových údajov rôznymi úrovňami orgánu verejnej moci v Spoločenstve. Tieto sieťové služby by mali umožniť vyhľadať, transformovať, zobraziť a uložiť priestorové údaje a vyvolať/spustiť priestorové údaje a služby elektronického obchodu. Služby siete by mali pracovať v súlade so všeobecne schválenými špecifikáciami a minimálnymi výkonnostnými kritériami, aby sa tak zabezpečila interoperabilita infraštruktúr zriadených členskými štátmi. Sieť služieb by mala tiež zahŕňať technické možnosti, ktoré by orgánom verejnej moci umožnili sprístupniť svoje súbory priestorových údajov a služieb. |
| --- | --- |

(16)

Sieťové služby sú potrebné na zdieľanie priestorových údajov rôznymi úrovňami orgánu verejnej moci v Spoločenstve. Tieto sieťové služby by mali umožniť vyhľadať, transformovať, zobraziť a uložiť priestorové údaje a vyvolať/spustiť priestorové údaje a služby elektronického obchodu. Služby siete by mali pracovať v súlade so všeobecne schválenými špecifikáciami a minimálnymi výkonnostnými kritériami, aby sa tak zabezpečila interoperabilita infraštruktúr zriadených členskými štátmi. Sieť služieb by mala tiež zahŕňať technické možnosti, ktoré by orgánom verejnej moci umožnili sprístupniť svoje súbory priestorových údajov a služieb.

| (17) | Určité súbory priestorových údajov a služieb, ktoré sú významné pre politiky Spoločenstva a ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú životné prostredie, uchovávajú a prevádzkujú tretie strany. Členské štáty by preto mali tretím stranám ponúknuť možnosť prispievať do vnútroštátnych infraštruktúr za predpokladu, že sa nenaruší súdržnosť a jednoduchosť využívania priestorových údajov a služieb priestorových údajov, ktoré tieto infraštruktúry zahŕňajú. |
| --- | --- |

(17)

Určité súbory priestorových údajov a služieb, ktoré sú významné pre politiky Spoločenstva a ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú životné prostredie, uchovávajú a prevádzkujú tretie strany. Členské štáty by preto mali tretím stranám ponúknuť možnosť prispievať do vnútroštátnych infraštruktúr za predpokladu, že sa nenaruší súdržnosť a jednoduchosť využívania priestorových údajov a služieb priestorových údajov, ktoré tieto infraštruktúry zahŕňajú.

| (18) | Skúsenosti v členských štátoch ukázali, že pre úspešné zavedenie infraštruktúry pre priestorové informácie je dôležitý bezplatný prístup verejnosti k určitému minimu služieb. Členské štáty by preto mali minimálne sprístupniť služby spojené s vyhľadávaním súborov priestorových údajov a to bezplatne. |
| --- | --- |

(18)

Skúsenosti v členských štátoch ukázali, že pre úspešné zavedenie infraštruktúry pre priestorové informácie je dôležitý bezplatný prístup verejnosti k určitému minimu služieb. Členské štáty by preto mali minimálne sprístupniť služby spojené s vyhľadávaním súborov priestorových údajov a to bezplatne.

| (19) | S cieľom napomôcť začleneniu vnútroštátnych infraštruktúr do INSPIRE by mali členské štáty poskytnúť prístup k svojim infraštruktúram prostredníctvom geoportálu Spoločenstva, ktorý prevádzkuje Komisia, ako aj prostredníctvom akýchkoľvek prístupových bodov, ktoré sa rozhodnú prevádzkovať. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom napomôcť začleneniu vnútroštátnych infraštruktúr do INSPIRE by mali členské štáty poskytnúť prístup k svojim infraštruktúram prostredníctvom geoportálu Spoločenstva, ktorý prevádzkuje Komisia, ako aj prostredníctvom akýchkoľvek prístupových bodov, ktoré sa rozhodnú prevádzkovať.

| (20) | S cieľom sprístupniť informácie z rôznych úrovní orgánu verejnej moci by mali členské štáty odstrániť praktické prekážky, s ktorými sa stretávajú orgány verejnej moci na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni pri plnení svojich verejných úloh, ktoré môžu mať priamy alebo nepriamy vplyv na životné prostredie. Tieto praktické prekážky by sa mali odstrániť vtedy, keď sa informácie majú využiť na plnenie verejných úloh. |
| --- | --- |

(20)

S cieľom sprístupniť informácie z rôznych úrovní orgánu verejnej moci by mali členské štáty odstrániť praktické prekážky, s ktorými sa stretávajú orgány verejnej moci na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni pri plnení svojich verejných úloh, ktoré môžu mať priamy alebo nepriamy vplyv na životné prostredie. Tieto praktické prekážky by sa mali odstrániť vtedy, keď sa informácie majú využiť na plnenie verejných úloh.

| (21) | Orgány verejnej moci potrebujú mať jednoduchý prístup k potrebným súborom a službám priestorových údajov pri plnení svojich verejných úloh. Tento prístup môže byť sťažený, ak závisí od jednotlivých ad hoc rokovaní medzi orgánmi verejnej moci vždy, keď sa požaduje takýto prístup. Členské štáty by mali prijať nevyhnutné opatrenia, aby zabránili takýmto praktickým prekážkam pre zdieľanie údajov, a to napríklad pomocou predchádzajúcich dohôd medzi orgánmi verejnej moci. |
| --- | --- |

(21)

Orgány verejnej moci potrebujú mať jednoduchý prístup k potrebným súborom a službám priestorových údajov pri plnení svojich verejných úloh. Tento prístup môže byť sťažený, ak závisí od jednotlivých ad hoc rokovaní medzi orgánmi verejnej moci vždy, keď sa požaduje takýto prístup. Členské štáty by mali prijať nevyhnutné opatrenia, aby zabránili takýmto praktickým prekážkam pre zdieľanie údajov, a to napríklad pomocou predchádzajúcich dohôd medzi orgánmi verejnej moci.

| (22) | Mechanizmus na zdieľanie súborov a služieb priestorových údajov vládou a inými verejnými správnymi orgánmi a fyzickými alebo právnickými osobami vykonávajúcimi verejné správne funkcie podľa vnútroštátneho práva môže zahŕňať zákony, iné právne predpisy, licenčné alebo finančné dojednania, alebo správne postupy, napríklad na ochranu finančnej životaschopnosti tých orgánov verejnej moci, ktoré majú povinnosť vykazovať tvorbu príjmu alebo ktorých údaje sú len čiastočne dotované členským štátom, takže musia pokryť nedotované náklady účtovaním poplatkov pre užívateľov alebo tiež napríklad ručiť za údržbu a aktualizáciu týchto údajov. |
| --- | --- |

(22)

Mechanizmus na zdieľanie súborov a služieb priestorových údajov vládou a inými verejnými správnymi orgánmi a fyzickými alebo právnickými osobami vykonávajúcimi verejné správne funkcie podľa vnútroštátneho práva môže zahŕňať zákony, iné právne predpisy, licenčné alebo finančné dojednania, alebo správne postupy, napríklad na ochranu finančnej životaschopnosti tých orgánov verejnej moci, ktoré majú povinnosť vykazovať tvorbu príjmu alebo ktorých údaje sú len čiastočne dotované členským štátom, takže musia pokryť nedotované náklady účtovaním poplatkov pre užívateľov alebo tiež napríklad ručiť za údržbu a aktualizáciu týchto údajov.

| (23) | Možnosť, aby orgány verejnej moci, ktoré poskytujú súbory a služby priestorových údajov, udeľovali na tieto súbory a služby licencie iným orgánom verejnej moci, ktoré tieto súbory a služby priestorových údajov využívajú, a požadovali od týchto orgánov platby, by mohla byť ustanovená v opatreniach, ktoré členské štáty príjmu vo svojich transpozičných právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(23)

Možnosť, aby orgány verejnej moci, ktoré poskytujú súbory a služby priestorových údajov, udeľovali na tieto súbory a služby licencie iným orgánom verejnej moci, ktoré tieto súbory a služby priestorových údajov využívajú, a požadovali od týchto orgánov platby, by mohla byť ustanovená v opatreniach, ktoré členské štáty príjmu vo svojich transpozičných právnych predpisoch.

| (24) | Ustanovenia článku 13 ods. 1 písm. f) a článku 17 ods. 1 by sa mali vykonávať a uplatňovať v plnom súlade so zásadami ochrany osobných údajov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (9). |
| --- | --- |

(24)

Ustanovenia článku 13 ods. 1 písm. f) a článku 17 ods. 1 by sa mali vykonávať a uplatňovať v plnom súlade so zásadami ochrany osobných údajov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (9).

| (25) | Rámce zdieľania priestorových údajov orgánmi verejnej moci, ktorým smernica ukladá povinnosť zdieľať údaje, by mali byť nezávislé nielen od týchto orgánov verejnej moci v rámci členského štátu, ale aj od takýchto orgánov verejnej moci iných členských štátov a inštitúcií Spoločenstva. Keďže inštitúcie a orgány Spoločenstva musia často začleňovať a posudzovať priestorové informácie pochádzajúce zo všetkých členských štátov, mali by mať možnosť získať prístup k priestorovým údajom a službám priestorových údajov a využívať ich v súlade s harmonizovanými podmienkami. |
| --- | --- |

(25)

Rámce zdieľania priestorových údajov orgánmi verejnej moci, ktorým smernica ukladá povinnosť zdieľať údaje, by mali byť nezávislé nielen od týchto orgánov verejnej moci v rámci členského štátu, ale aj od takýchto orgánov verejnej moci iných členských štátov a inštitúcií Spoločenstva. Keďže inštitúcie a orgány Spoločenstva musia často začleňovať a posudzovať priestorové informácie pochádzajúce zo všetkých členských štátov, mali by mať možnosť získať prístup k priestorovým údajom a službám priestorových údajov a využívať ich v súlade s harmonizovanými podmienkami.

| (26) | S cieľom podporiť rozvoj služieb pridanej hodnoty tretími stranami v prospech orgánov verejnej moci a verejnosti je potrebné uľahčiť prístup k priestorovým údajom, ktoré presahujú administratívne alebo štátne hranice. |
| --- | --- |

(26)

S cieľom podporiť rozvoj služieb pridanej hodnoty tretími stranami v prospech orgánov verejnej moci a verejnosti je potrebné uľahčiť prístup k priestorovým údajom, ktoré presahujú administratívne alebo štátne hranice.

| (27) | Efektívne zriaďovanie infraštruktúr pre priestorové informácie vyžaduje koordináciu zo strany každého, kto má záujem na zriaďovaní takýchto infraštruktúr, či ako prispievateľ alebo užívateľ. Mali by sa preto vytvoriť vhodné koordinačné štruktúry tak v členských štátoch, ako aj na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

(27)

Efektívne zriaďovanie infraštruktúr pre priestorové informácie vyžaduje koordináciu zo strany každého, kto má záujem na zriaďovaní takýchto infraštruktúr, či ako prispievateľ alebo užívateľ. Mali by sa preto vytvoriť vhodné koordinačné štruktúry tak v členských štátoch, ako aj na úrovni Spoločenstva.

| (28) | S cieľom využiť výhody najnovších informačných infraštruktúr a reálne skúsenosti s nimi je vhodné, aby boli opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice podporované medzinárodnými normami a normami prijatými európskymi orgánmi pre normalizáciu v súlade s postupom ustanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (10), ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom využiť výhody najnovších informačných infraštruktúr a reálne skúsenosti s nimi je vhodné, aby boli opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice podporované medzinárodnými normami a normami prijatými európskymi orgánmi pre normalizáciu v súlade s postupom ustanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (10), ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti.

| (29) | Keďže Európska environmentálna agentúra zriadená nariadením Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete (11) má za úlohu poskytovať Spoločenstvu objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie týkajúce sa životného prostredia na úrovni Spoločenstva a má okrem iného za cieľ zlepšiť tok informácií týkajúcich sa politiky životného prostredia medzi členskými štátmi a inštitúciami Spoločenstva, mala by aktívne prispievať k vykonávaniu tejto smernice. |
| --- | --- |

(29)

Keďže Európska environmentálna agentúra zriadená nariadením Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete (11) má za úlohu poskytovať Spoločenstvu objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie týkajúce sa životného prostredia na úrovni Spoločenstva a má okrem iného za cieľ zlepšiť tok informácií týkajúcich sa politiky životného prostredia medzi členskými štátmi a inštitúciami Spoločenstva, mala by aktívne prispievať k vykonávaniu tejto smernice.

| (30) | V súlade s bodom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (12) sa členské štáty vyzývajú, aby pre svoje vlastné potreby a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie znázorňovať zhodu medzi touto smernicou a opatreniami na transpozíciu. |
| --- | --- |

(30)

V súlade s bodom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (12) sa členské štáty vyzývajú, aby pre svoje vlastné potreby a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie znázorňovať zhodu medzi touto smernicou a opatreniami na transpozíciu.

| (31) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (13). |
| --- | --- |

(31)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (13).

| (32) | Prípravné práce na rozhodnutiach týkajúcich sa vykonávania tejto smernice a práca na ďalšom vývoji INSPIRE si vyžadujú neustále monitorovanie vykonávania tejto smernice a pravidelné podávanie správ. |
| --- | --- |

(32)

Prípravné práce na rozhodnutiach týkajúcich sa vykonávania tejto smernice a práca na ďalšom vývoji INSPIRE si vyžadujú neustále monitorovanie vykonávania tejto smernice a pravidelné podávanie správ.

| (33) | Cieľ tejto smernice, a to zriadenie INSPIRE, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu nadnárodných aspektov a z dôvodu všeobecnej potreby koordinovať v rámci Spoločenstva podmienky prístupu, výmeny a zdieľania priestorových informácií a z tohto dôvodu je možné tento cieľ lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(33)

Cieľ tejto smernice, a to zriadenie INSPIRE, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu nadnárodných aspektov a z dôvodu všeobecnej potreby koordinovať v rámci Spoločenstva podmienky prístupu, výmeny a zdieľania priestorových informácií a z tohto dôvodu je možné tento cieľ lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

1.   Účel tejto smernice je ustanoviť všeobecné pravidlá zamerané na zriadenie infraštruktúry pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) na účely politík Spoločenstva v oblasti životného prostredia a politík alebo činností, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie.

2.   INSPIRE je založená na infraštruktúrach pre priestorové informácie, ktoré zriadili a prevádzkujú členské štáty.

Článok 2

Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté smernice 2003/4/ES a 2003/98/ES.

Článok 3

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „infraštruktúra pre priestorové informácie“ sú metaúdaje, súbory priestorových údajov a služby priestorových údajov; sieťové služby a technológie; dohody o zdieľaní, prístupe a využívaní; a koordinačné a monitorovacie mechanizmy, procesy a postupy zriadené, prevádzkované alebo sprístupnené v súlade s touto smernicou; |
| --- | --- |

1.

„infraštruktúra pre priestorové informácie“ sú metaúdaje, súbory priestorových údajov a služby priestorových údajov; sieťové služby a technológie; dohody o zdieľaní, prístupe a využívaní; a koordinačné a monitorovacie mechanizmy, procesy a postupy zriadené, prevádzkované alebo sprístupnené v súlade s touto smernicou;

| 2. | „priestorové údaje“ sú všetky údaje s priamym alebo nepriamym odkazom na konkrétnu polohu alebo geografickú oblasť; |
| --- | --- |

2.

„priestorové údaje“ sú všetky údaje s priamym alebo nepriamym odkazom na konkrétnu polohu alebo geografickú oblasť;

| 3. | „súbor priestorových údajov“ je identifikovateľná zbierka priestorových údajov; |
| --- | --- |

3.

„súbor priestorových údajov“ je identifikovateľná zbierka priestorových údajov;

| 4. | „služby priestorových údajov“ sú operácie, ktoré sa môžu vykonať pri použití počítačovej aplikácie s priestorovými údajmi obsiahnutými v súboroch priestorových údajov alebo so súvisiacimi metaúdajmi; |
| --- | --- |

4.

„služby priestorových údajov“ sú operácie, ktoré sa môžu vykonať pri použití počítačovej aplikácie s priestorovými údajmi obsiahnutými v súboroch priestorových údajov alebo so súvisiacimi metaúdajmi;

| 5. | „priestorový objekt“ je abstraktné znázornenie fenoménu zo skutočného sveta súvisiaceho s konkrétnou polohou alebo geografickou oblasťou; |
| --- | --- |

5.

„priestorový objekt“ je abstraktné znázornenie fenoménu zo skutočného sveta súvisiaceho s konkrétnou polohou alebo geografickou oblasťou;

| 6. | „metaúdaje“ sú informácie opisujúce súbory priestorových údajov a služby priestorových údajov, ktoré umožňujú ich zisťovanie, katalogizáciu a využívanie; |
| --- | --- |

6.

„metaúdaje“ sú informácie opisujúce súbory priestorových údajov a služby priestorových údajov, ktoré umožňujú ich zisťovanie, katalogizáciu a využívanie;

| 7. | „interoperabilita“ je možnosť kombinovania súborov priestorových údajov a možnosť interakcie služieb bez opakovaného manuálneho zásahu tak, že výsledok je koherentný a zvýši sa pridaná hodnota súborov údajov a služieb; |
| --- | --- |

7.

„interoperabilita“ je možnosť kombinovania súborov priestorových údajov a možnosť interakcie služieb bez opakovaného manuálneho zásahu tak, že výsledok je koherentný a zvýši sa pridaná hodnota súborov údajov a služieb;

| 8. | „geoportál INSPIRE“ je internetová stránka alebo jej rovnocenná obdoba, ktorá poskytuje prístup k službám uvedeným v článku 11 ods. 1; |
| --- | --- |

8.

„geoportál INSPIRE“ je internetová stránka alebo jej rovnocenná obdoba, ktorá poskytuje prístup k službám uvedeným v článku 11 ods. 1;

| 9. | „orgán verejnej moci“ je:






  a) | každý štátny alebo iný verejný správny orgán vrátane verejných poradných orgánov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- | --- |

9.

„orgán verejnej moci“ je:

a)

každý štátny alebo iný verejný správny orgán vrátane verejných poradných orgánov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

| b) | každá fyzická alebo právnická osoba vykonávajúca verejné správne funkcie podľa vnútroštátneho práva vrátane osobitných povinností, činností alebo služieb súvisiacich so životným prostredím a |
| --- | --- |

b)

každá fyzická alebo právnická osoba vykonávajúca verejné správne funkcie podľa vnútroštátneho práva vrátane osobitných povinností, činností alebo služieb súvisiacich so životným prostredím a

| c) | každá fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá má verejné povinnosti alebo funkcie vo vzťahu k životnému prostrediu, alebo poskytuje verejné služby súvisiace so životným prostredím pod dohľadom subjektu alebo osoby uvedenej v písmenách a) alebo b); |
| --- | --- |

c)

každá fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá má verejné povinnosti alebo funkcie vo vzťahu k životnému prostrediu, alebo poskytuje verejné služby súvisiace so životným prostredím pod dohľadom subjektu alebo osoby uvedenej v písmenách a) alebo b);

členské štáty môžu stanoviť, že na účely tejto smernice sa za orgán verejnej moci nepovažujú subjekty alebo inštitúcie, keď vykonávajú súdnu alebo zákonodarnú moc;

| 10. | „tretia strana“ je každá fyzická alebo právnická osoba iná ako orgán verejnej moci. |
| --- | --- |

10.

„tretia strana“ je každá fyzická alebo právnická osoba iná ako orgán verejnej moci.

Článok 4

1.   Táto smernica sa vzťahuje na súbory priestorových údajov, ktoré spĺňajú tieto podmienky:

| a) | týkajú sa oblasti, v ktorej členský štát má právomoc rozhodovať a/alebo vykonáva túto právomoc; |
| --- | --- |

a)

týkajú sa oblasti, v ktorej členský štát má právomoc rozhodovať a/alebo vykonáva túto právomoc;

| b) | sú v elektronickom formáte; |
| --- | --- |

b)

sú v elektronickom formáte;

| c) | uchovávajú ich alebo sú uchovávané v mene:






  i) | orgánu verejnej moci a boli vytvorené alebo prijaté orgánom verejnej moci, alebo sú spravované či aktualizované týmto orgánom a patria medzi verejné úlohy; |
| --- | --- | --- |

c)

uchovávajú ich alebo sú uchovávané v mene:

i)

orgánu verejnej moci a boli vytvorené alebo prijaté orgánom verejnej moci, alebo sú spravované či aktualizované týmto orgánom a patria medzi verejné úlohy;

| ii) | tretej strany, ktorej bola v súlade s článkom 12 sprístupnená sieť; |
| --- | --- |

ii)

tretej strany, ktorej bola v súlade s článkom 12 sprístupnená sieť;

| d) | týkajú sa jednej alebo viacerých z tém uvedených v prílohách I, II alebo III. |
| --- | --- |

d)

týkajú sa jednej alebo viacerých z tém uvedených v prílohách I, II alebo III.

2.   V prípadoch, keď uchovávajú viaceré identické kópie rovnakých súborov priestorových údajov rôzne orgány verejnej moci, alebo ak sa uchovávajú v ich mene, táto smernica sa vzťahuje iba na referenčnú verziu, z ktorej tieto kópie pochádzajú.

3.   Táto smernica sa vzťahuje aj na služby priestorových údajov súvisiace s údajmi, ktoré sú obsiahnuté v súboroch priestorových údajov uvedených v odseku 1.

4.   Táto smernica neustanovuje povinnosť zhromažďovať nové priestorové údaje.

5.   V prípade súborov priestorových údajov, ktoré spĺňajú podmienku ustanovenú v ods. 1 písm. c), ale na ktoré vlastní tretia strana práva duševného vlastníctva, môže orgán verejnej moci konať podľa tejto smernice len so súhlasom tejto tretej strany.

6.   Odchylne od odseku 1 sa táto smernica vzťahuje na súbory priestorových údajov, ktoré uchováva orgán verejnej moci alebo ktoré sa uchovávajú v mene tohto orgánu, ktorý pôsobí na najnižšej vládnej úrovni v rámci členského štátu, iba ak má členský štát zákony alebo iné právne predpisy, ktoré vyžadujú ich zhromažďovanie alebo šírenie.

7.   Technický opis tém údajov uvedených v prílohách I, II a III možno prispôsobiť v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2, aby sa zohľadnili meniace sa potreby priestorových údajov na podporu politík Spoločenstva, ktoré ovplyvňujú životné prostredie.

KAPITOLA II

METAÚDAJE

Článok 5

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa pre súbory a služby priestorových údajov vytvorili metaúdaje, ktoré zodpovedajú témam uvedeným v prílohách I, II a III, a aby sa tieto metaúdaje aktualizovali.

2.   Metaúdaje obsahujú informácie o:

| a) | súlade súborov priestorových údajov s vykonávacími predpismi uvedenými v článku 7 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

súlade súborov priestorových údajov s vykonávacími predpismi uvedenými v článku 7 ods. 1;

| b) | podmienkach, ktoré sa vzťahujú na prístup k súborom a službám priestorových údajov a na ich využívanie, a tam, kde to pripadá do úvahy, o zodpovedajúcich poplatkoch; |
| --- | --- |

b)

podmienkach, ktoré sa vzťahujú na prístup k súborom a službám priestorových údajov a na ich využívanie, a tam, kde to pripadá do úvahy, o zodpovedajúcich poplatkoch;

| c) | kvalite priestorových údajov vrátane potvrdenia ich platnosti; |
| --- | --- |

c)

kvalite priestorových údajov vrátane potvrdenia ich platnosti;

| d) | orgánoch verejnej moci zodpovedných za vytvorenie, spravovanie, uchovávanie a distribúciu súborov a služieb priestorových údajov; |
| --- | --- |

d)

orgánoch verejnej moci zodpovedných za vytvorenie, spravovanie, uchovávanie a distribúciu súborov a služieb priestorových údajov;

| e) | obmedzeniach prístupu verejnosti a dôvodoch takýchto obmedzení v súlade s článkom 13. |
| --- | --- |

e)

obmedzeniach prístupu verejnosti a dôvodoch takýchto obmedzení v súlade s článkom 13.

3.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby boli metaúdaje úplné a mali dostatočnú kvalitu na splnenie účelu ustanoveného v článku 3 ods. 6.

4.   Predpisy na vykonávanie tohto článku sa prijmú do ... (14) v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2. Tieto predpisy zohľadnia príslušné existujúce medzinárodné normy a požiadavky užívateľov.

Článok 6

Členské štáty vytvoria metaúdaje uvedené v článku 5 v súlade s týmto časovým harmonogramom:

| a) | najneskôr 2 roky odo dňa prijatia vykonávacích predpisov v súlade s článkom 5 ods. 4 v prípade súborov priestorových údajov, ktoré zodpovedajú témam uvedeným v prílohách I a II; |
| --- | --- |

a)

najneskôr 2 roky odo dňa prijatia vykonávacích predpisov v súlade s článkom 5 ods. 4 v prípade súborov priestorových údajov, ktoré zodpovedajú témam uvedeným v prílohách I a II;

| b) | najneskôr 5 rokov odo dňa prijatia vykonávacích predpisov v súlade s článkom 5 ods. 4 v prípade súborov priestorových údajov, ktoré zodpovedajú témam uvedeným v prílohe III. |
| --- | --- |

b)

najneskôr 5 rokov odo dňa prijatia vykonávacích predpisov v súlade s článkom 5 ods. 4 v prípade súborov priestorových údajov, ktoré zodpovedajú témam uvedeným v prílohe III.

KAPITOLA III

INTEROPERABILITA SÚBOROV A SLUŽIEB PRIESTOROVÝCH ÚDAJOV

Článok 7

1.   Vykonávacie predpisy, ktorými sa ustanovia technické dojednania pre interoperabilitu a tam, kde je to možné, pre harmonizáciu súborov a služieb priestorových údajov, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2. Pri vypracovaní vykonávacích predpisov sa zohľadnia príslušné požiadavky užívateľov, existujúce iniciatívy a medzinárodné normy na harmonizáciu súborov priestorových údajov, ako aj úvahy týkajúce sa uskutočniteľnosti a nákladov a výnosov. Ak organizácie zriadené podľa medzinárodného práva prijali príslušné normy na zabezpečenie interoperability alebo harmonizáciu súborov a služieb priestorových údajov, tieto normy sa začlenia a v prípade potreby sa uvedie odkaz na existujúce technické prostriedky vo vykonávacích predpisoch uvedených v tomto odseku.

2.   Komisia vykoná analýzu uskutočniteľnosti a očakávaných nákladov a výnosov ako základ pre vypracovanie návrhov pre takéto vykonávacie predpisy. Členské štáty poskytnú Komisii na základe jej žiadosti informácie potrebné na prípravu uvedenej analýzy. Pri navrhovaní takýchto predpisov sa Komisia radí o výsledkoch svojej analýzy s členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku 22 ods. 1. Prijatie takýchto pravidiel nesmie zaťažiť členský štát nadmernými nákladmi.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa do najväčšieho možného rozsahu zosúladili všetky novo zhromaždené alebo aktualizované súbory priestorových údajov a zodpovedajúce služby priestorových údajov s vykonávacími predpismi uvedenými v odseku 1 do dvoch rokov od ich prijatia a aby sa ostatné súbory a služby priestorových údajov zosúladili s vykonávacími predpismi do siedmich rokov od ich prijatia.

4.   Vykonávacie predpisy uvedené v odseku 1 sa vzťahujú na vymedzenie a klasifikáciu priestorových objektov dôležitých z hľadiska súborov priestorových údajov súvisiacich s témami uvedenými v prílohách I, II alebo III a na spôsob, akým sú tieto priestorové údaje georeferencované.

5.   Zástupcom členských štátov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj ostatným fyzickým alebo právnickým osobám so záujmom o dotknuté priestorové údaje v súvislosti s ich úlohou v infraštruktúre pre priestorové informácie vrátane užívateľov, producentov, poskytovateľov služieb pridanej hodnoty alebo akýchkoľvek koordinačných subjektov sa v súlade s platnými postupmi poskytuje príležitosť zúčastňovať sa na prípravných poradách o obsahu vykonávacích predpisov uvedených v odseku 1 pred ich prerokovaním vo výbore uvedenom v článku 22 ods. 1.

Článok 8

1.   V prípade súborov priestorových údajov zodpovedajúcich jednej alebo viacerým témam uvedeným v prílohe I alebo II spĺňajú vykonávacie predpisy ustanovené v článku 7 ods. 1 podmienky ustanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku.

2.   Vykonávacie predpisy sa zaoberajú týmito hľadiskami priestorových údajov:

| a) | riešeniami na zabezpečenie jednoznačnej identifikácie priestorových objektov, podľa ktorej možno mapovať identifikátory podľa existujúcich vnútroštátnych systémov s cieľom zabezpečiť medzi nimi interoperabilitu; |
| --- | --- |

a)

riešeniami na zabezpečenie jednoznačnej identifikácie priestorových objektov, podľa ktorej možno mapovať identifikátory podľa existujúcich vnútroštátnych systémov s cieľom zabezpečiť medzi nimi interoperabilitu;

| b) | vzťahom medzi priestorovými objektmi; |
| --- | --- |

b)

vzťahom medzi priestorovými objektmi;

| c) | kľúčovými vlastnosťami a zodpovedajúcim viacjazyčným odborným slovníkom obyčajne požadovaným pre politiky, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- |

c)

kľúčovými vlastnosťami a zodpovedajúcim viacjazyčným odborným slovníkom obyčajne požadovaným pre politiky, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie;

| d) | informáciami o časovom rozmere údajov; |
| --- | --- |

d)

informáciami o časovom rozmere údajov;

| e) | aktualizáciami údajov. |
| --- | --- |

e)

aktualizáciami údajov.

3.   Vykonávacie predpisy musia byť vypracované tak, aby zabezpečili jednotnosť medzi jednotlivými informáciami, ktoré sa vzťahujú na rovnakú polohu, ako aj medzi informáciami, ktoré sa vzťahujú na rovnaký objekt zobrazený v rôznych mierkach.

4.   Vykonávacie predpisy musia byť vypracované tak, aby zabezpečili, že informácie pochádzajúce z rôznych súborov priestorových údajov sú porovnateľné, pokiaľ ide o hľadiská uvedené v článku 7 ods. 4 a v odseku 2 tohto článku.

Článok 9

Vykonávacie predpisy ustanovené v článku 7 ods. 1 sa prijmú v súlade s týmto časovým harmonogramom:

| a) | najneskôr ... (15) v prípade súborov priestorových údajov zodpovedajúcich témam uvedeným v prílohe I; |
| --- | --- |

a)

najneskôr ... (15) v prípade súborov priestorových údajov zodpovedajúcich témam uvedeným v prílohe I;

| b) | najneskôr ... (16) v prípade súborov priestorových údajov zodpovedajúcich témam uvedeným v prílohách II alebo III. |
| --- | --- |

b)

najneskôr ... (16) v prípade súborov priestorových údajov zodpovedajúcich témam uvedeným v prílohách II alebo III.

Článok 10

1.   Členské štáty zabezpečia, aby boli všetky informácie vrátane údajov, kódov a technických klasifikácií, ktoré sú potrebné na dosiahnutie súladu s vykonávacími predpismi ustanovenými v článku 7 ods. 1, prístupné orgánom verejnej moci alebo tretím stranám v súlade s podmienkami, ktoré neobmedzujú využitie uvedených informácií na tento účel.

2.   S cieľom zabezpečiť, aby boli priestorové údaje týkajúce sa geografického prvku, ktorý sa nachádza na hranici dvoch alebo viacerých členských štátov koherentné, členské štáty, ak je to vhodné, vzájomnou dohodou rozhodnú o znázornení a umiestnení takýchto spoločných prvkov.

KAPITOLA IV

SIEŤOVÉ SLUŽBY

Článok 11

1.   Pre súbory a služby priestorových údajov, ku ktorým boli vytvorené metaúdaje v súlade s touto smernicou, členské štáty zriadia a prevádzkujú sieť týchto služieb:

| a) | vyhľadávacie služby, ktoré umožňujú vyhľadávať súbory a služby priestorových údajov na základe obsahu zodpovedajúcich metaúdajov a zobraziť obsah týchto metaúdajov; |
| --- | --- |

a)

vyhľadávacie služby, ktoré umožňujú vyhľadávať súbory a služby priestorových údajov na základe obsahu zodpovedajúcich metaúdajov a zobraziť obsah týchto metaúdajov;

| b) | zobrazovacie služby, ktoré umožňujú prinajmenšom zobraziť, navigovať, priblížiť/vzdialiť, sledovať alebo prekrývať prehliadateľné súbory priestorových údajov a zobraziť informácie o legende a akýkoľvek príslušný obsah metaúdajov; |
| --- | --- |

b)

zobrazovacie služby, ktoré umožňujú prinajmenšom zobraziť, navigovať, priblížiť/vzdialiť, sledovať alebo prekrývať prehliadateľné súbory priestorových údajov a zobraziť informácie o legende a akýkoľvek príslušný obsah metaúdajov;

| c) | ukladacie služby, ktoré umožňujú ukladať kópie súborov priestorových údajov alebo častí týchto súborov a, ak je to možné, priamo vstupovať do týchto súborov; |
| --- | --- |

c)

ukladacie služby, ktoré umožňujú ukladať kópie súborov priestorových údajov alebo častí týchto súborov a, ak je to možné, priamo vstupovať do týchto súborov;

| d) | transformačné služby, ktoré umožňujú transformovať súbory priestorových údajov na účely dosiahnutia interoperability; |
| --- | --- |

d)

transformačné služby, ktoré umožňujú transformovať súbory priestorových údajov na účely dosiahnutia interoperability;

| e) | služby, ktoré umožňujú spustenie služieb priestorových údajov. |
| --- | --- |

e)

služby, ktoré umožňujú spustenie služieb priestorových údajov.

Tieto služby zohľadňujú príslušné požiadavky užívateľov a sú ľahko použiteľné, dostupné verejnosti a prístupné cez internet alebo prostredníctvom iného vhodného telekomunikačného prostriedku.

2.   Na účely služieb uvedených v ods. 1 písm. a) sa zavedie prinajmenšom táto kombinácia kritérií vyhľadávania:

| a) | kľúčové slová; |
| --- | --- |

a)

kľúčové slová;

| b) | klasifikácia priestorových údajov a služieb; |
| --- | --- |

b)

klasifikácia priestorových údajov a služieb;

| c) | kvalita priestorových údajov vrátane potvrdenia ich platnosti; |
| --- | --- |

c)

kvalita priestorových údajov vrátane potvrdenia ich platnosti;

| d) | stupeň súladu s vykonávacími predpismi ustanovenými v článku 7 ods. 1; |
| --- | --- |

d)

stupeň súladu s vykonávacími predpismi ustanovenými v článku 7 ods. 1;

| e) | geografická poloha; |
| --- | --- |

e)

geografická poloha;

| f) | podmienky, ktoré sa vzťahujú na prístupnosť a používanie súborov a služieb priestorových údajov; |
| --- | --- |

f)

podmienky, ktoré sa vzťahujú na prístupnosť a používanie súborov a služieb priestorových údajov;

| g) | orgány verejnej moci zodpovedné za vytvorenie, spravovanie, uchovávanie a distribúciu súborov a služieb priestorových údajov. |
| --- | --- |

g)

orgány verejnej moci zodpovedné za vytvorenie, spravovanie, uchovávanie a distribúciu súborov a služieb priestorových údajov.

3.   Transformačné služby uvedené v ods. 1 písm. d) sa kombinujú s ostatnými službami uvedenými v tomto odseku takým spôsobom, aby mohli byť tieto služby prevádzkované v súlade s vykonávacími predpismi ustanovenými v článku 7 ods. 1.

Článok 12

Členské štáty zabezpečia, aby orgány verejnej moci boli technicky schopné prepojiť svoje súbory a služby priestorových údajov so sieťou uvedenou v článku 11 ods. 1. Táto služba sa na požiadanie sprístupní aj tretím stranám, ktorých súbory a služby priestorových údajov sú v súlade s vykonávacími predpismi ustanovujúcimi povinnosti, najmä pokiaľ ide o metaúdaje, sieťové služby a interoperabilitu.

Článok 13

1.   Odchylne od článku 11 ods. 1 môžu členské štáty obmedziť prístup verejnosti k súborom a službám priestorových údajov prostredníctvom služieb uvedených pod písmenami a) až e) článku 11 ods. 1 alebo k službám elektronického obchodu uvedeným v článku 14 ods. 3, ak by takýto prístup nepriaznivo ovplyvnil akékoľvek z týchto hľadísk:

| a) | dôvernosť konania orgánov verejnej moci, ak je takáto dôvernosť ustanovená právnym predpisom; |
| --- | --- |

a)

dôvernosť konania orgánov verejnej moci, ak je takáto dôvernosť ustanovená právnym predpisom;

| b) | medzinárodné vzťahy, verejnú bezpečnosť alebo národnú obranu; |
| --- | --- |

b)

medzinárodné vzťahy, verejnú bezpečnosť alebo národnú obranu;

| c) | výkon spravodlivosti, možnosť každej osoby mať spravodlivý proces alebo schopnosť orgánu verejnej moci viesť vyšetrovanie trestnoprávnej alebo disciplinárnej povahy; |
| --- | --- |

c)

výkon spravodlivosti, možnosť každej osoby mať spravodlivý proces alebo schopnosť orgánu verejnej moci viesť vyšetrovanie trestnoprávnej alebo disciplinárnej povahy;

| d) | dôvernosť obchodných alebo priemyselných informácií, ak takúto dôvernosť ustanovuje vnútroštátne právo alebo právo Spoločenstva na ochranu oprávneného hospodárskeho záujmu vrátane verejného záujmu na zachovaní štatistickej dôvernosti a daňového tajomstva; |
| --- | --- |

d)

dôvernosť obchodných alebo priemyselných informácií, ak takúto dôvernosť ustanovuje vnútroštátne právo alebo právo Spoločenstva na ochranu oprávneného hospodárskeho záujmu vrátane verejného záujmu na zachovaní štatistickej dôvernosti a daňového tajomstva;

| e) | práva duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

e)

práva duševného vlastníctva;

| f) | dôvernosť osobných údajov a/alebo spisov týkajúcich sa fyzickej osoby, ak táto osoba nedala súhlas na zverejnenie týchto informácií, ak je takáto dôvernosť ustanovená vnútroštátnym právom alebo právom Spoločenstva; |
| --- | --- |

f)

dôvernosť osobných údajov a/alebo spisov týkajúcich sa fyzickej osoby, ak táto osoba nedala súhlas na zverejnenie týchto informácií, ak je takáto dôvernosť ustanovená vnútroštátnym právom alebo právom Spoločenstva;

| g) | záujmy alebo ochranu akejkoľvek osoby, ktorá požadované informácie poskytla dobrovoľne bez toho, aby k tomu bola povinná zo zákona alebo jej bolo možné na základe zákona túto povinnosť uložiť, ak táto osoba s uverejnením dotknutých informácií nesúhlasila; |
| --- | --- |

g)

záujmy alebo ochranu akejkoľvek osoby, ktorá požadované informácie poskytla dobrovoľne bez toho, aby k tomu bola povinná zo zákona alebo jej bolo možné na základe zákona túto povinnosť uložiť, ak táto osoba s uverejnením dotknutých informácií nesúhlasila;

| h) | ochrana životného prostredia, ktorého sa týkajú takéto informácie, ako napríklad miesto výskytu vzácneho druhu. |
| --- | --- |

h)

ochrana životného prostredia, ktorého sa týkajú takéto informácie, ako napríklad miesto výskytu vzácneho druhu.

2.   Dôvody na obmedzenie prístupu ustanovené v odseku 1 sa vykladajú reštriktívnym spôsobom, pričom sa v jednotlivých prípadoch zohľadní, či poskytnutie prístupu slúži verejnému záujmu. V každom konkrétnom prípade sa verejný záujem, ktorému slúži zverejnenie, posúdi v porovnaní so záujmom, ktorému slúži obmedzenie alebo podmienenie prístupu. Členské štáty nemôžu na základe ods. 1 písm. a), d), f), g) a h) obmedziť prístup k informáciám o emisiách do životného prostredia.

Ak je však dôvodom obmedzenia prístupu ods. 1 písm. d) alebo f), prvý pododsek tohto odseku sa uplatňuje iba v prípade, ak sa prístup uvedený v odseku 1 týka informácií o životnom prostredí vymedzených v článku 2 ods. 1 smernice 2003/4/ES.

3.   V rámci toho a na účely uplatňovania odseku 1 písm. f) členské štáty zabezpečia, aby boli splnené požiadavky smernice 95/46/ES.

Článok 14

1.   Členské štáty zabezpečia, aby:

| a) | služby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. a) boli verejnosti prístupné bezplatne; |
| --- | --- |

a)

služby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. a) boli verejnosti prístupné bezplatne;

| b) | služby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b) boli spravidla verejnosti prístupné bezplatne. Ak sú však poplatky a/alebo licencie základným predpokladom na zachovanie trvalo udržateľnej úrovne súborov a služieb priestorových údajov alebo splnenie požiadaviek už existujúcej medzinárodnej infraštruktúry priestorových údajov, členské štáty môžu uplatňovať poplatky a/alebo licencie voči osobe, ktorá poskytuje služby verejnosti, alebo ak sa tak tento poskytovateľ služby rozhodne, voči samotnej verejnosti. |
| --- | --- |

b)

služby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b) boli spravidla verejnosti prístupné bezplatne. Ak sú však poplatky a/alebo licencie základným predpokladom na zachovanie trvalo udržateľnej úrovne súborov a služieb priestorových údajov alebo splnenie požiadaviek už existujúcej medzinárodnej infraštruktúry priestorových údajov, členské štáty môžu uplatňovať poplatky a/alebo licencie voči osobe, ktorá poskytuje služby verejnosti, alebo ak sa tak tento poskytovateľ služby rozhodne, voči samotnej verejnosti.

2.   Údaje sprístupnené prostredníctvom zobrazovacích služieb uvedených v článku 11 ods. 1 písm. b) môžu byť vo forme, ktorá zabraňuje ich opätovnému využitiu na komerčné účely.

3.   Ak orgány verejnej moci vyberajú poplatky za služby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b), c) alebo e), členské štáty zabezpečia dostupnosť služieb elektronického obchodu. Na takéto služby sa môžu vzťahovať vyhlásenia o odmietnutí zodpovednosti, dohody o udelení licencie uzavreté kliknutím alebo licencie.

Článok 15

1.   Komisia vytvorí a prevádzkuje geoportál INSPIRE na úrovni Spoločenstva.

2.   Členské štáty poskytujú prístup k službám uvedeným v článku 11 ods. 1 prostredníctvom geoportálu INSPIRE uvedeného v odseku 1. Členské štáty môžu poskytovať prístup k týmto službám aj prostredníctvom vlastných prístupových bodov.

Článok 16

Predpisy na vykonávanie tejto kapitoly sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 a ustanovia najmä:

| a) | technickú špecifikáciu služieb uvedených v článkoch 11 a 12 a minimálne výkonnostné kritériá týchto služieb, pričom sa zohľadnia existujúce požiadavky na oznamovanie a odporúčania prijaté v rámci právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia, existujúce služby elektronického obchodu a technologický pokrok; |
| --- | --- |

a)

technickú špecifikáciu služieb uvedených v článkoch 11 a 12 a minimálne výkonnostné kritériá týchto služieb, pričom sa zohľadnia existujúce požiadavky na oznamovanie a odporúčania prijaté v rámci právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia, existujúce služby elektronického obchodu a technologický pokrok;

| b) | povinnosti uvedené v článku 12. |
| --- | --- |

b)

povinnosti uvedené v článku 12.

KAPITOLA V

ZDIEĽANIE ÚDAJOV

Článok 17

1.   Každý členský štát prijme opatrenia na zdieľanie súborov a služieb priestorových údajov medzi svojimi orgánmi verejnej moci uvedenými v článku 3 bode 9 písm. a) a b). Tieto opatrenia umožnia týmto orgánom verejnej moci získať prístup k súborom a službám priestorových údajov a vymieňať si a využívať tieto súbory a služby na účely verejných úloh, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie.

2.   Opatrenia ustanovené v odseku 1 vylučujú akékoľvek obmedzenia, ktoré by mohli vytvoriť v momente použitia praktické prekážky pri zdieľaní súborov a služieb priestorových údajov.

3.   Ustanovenia odseku 2 nebránia orgánom verejnej moci, ktoré poskytujú súbory a služby priestorových údajov, udeľovať na ne licencie orgánom verejnej moci alebo inštitúciám a orgánom Spoločenstva, ktoré tieto súbory a služby priestorových údajov využívajú, a požadovať od nich platbu.

4.   Dojednania o zdieľaní súborov a služieb priestorových údajov ustanovené v odsekoch 1, 2 a 3 sú otvorené orgánom verejnej moci uvedeným v článku 3 bode 9 písm. a) a b) ostatných členských štátov a inštitúciám a orgánom Spoločenstva na účely verejných úloh, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie.

5.   Dojednania o zdieľaní súborov a služieb priestorových údajov ustanovené v odsekoch 1, 2 a 3 sú otvorené na recipročnom a rovnocennom základe subjektom zriadeným medzinárodnými dohodami, ktorých stranami sú Spoločenstvo a členské štáty, na účely úloh, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie.

6.   Ak sa dojednania o zdieľaní súborov a služieb priestorových údajov ustanovené v odsekoch 1, 2 a 3 sprístupnia v súlade s odsekmi 4 a 5, tieto dojednania môžu byť doložené vnútroštátnymi požiadavkami, ktoré podmieňujú ich použitie.

7.   Odchylne od tohto článku môžu členské štáty obmedziť zdieľanie, ak by sa ním ohrozil výkon spravodlivosti, verejná bezpečnosť, národná obrana alebo medzinárodné vzťahy.

8.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, členské štáty poskytnú inštitúciám a orgánom Spoločenstva prístup k súborom a službám priestorových údajov v súlade s harmonizovanými podmienkami. Vykonávacie predpisy, ktoré upravujú tieto podmienky, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2.

9.   Tento článok neovplyvňuje existenciu ani vlastníctvo práv duševného vlastníctva orgánov verejného sektora.

KAPITOLA VI

KOORDINÁCIA A DOPLŇUJÚCE OPATRENIA

Článok 18

Členské štáty zabezpečia, aby boli určené vhodné štruktúry a mechanizmy na koordinovanie príspevkov všetkých, ktorí sú zainteresovaní na ich infraštruktúrach pre priestorové informácie.

Prostredníctvom týchto štruktúr sa koordinujú okrem iných príspevky užívateľov, producentov, poskytovateľov služieb pridanej hodnoty a koordinačných subjektov vzhľadom na určenia dôležitých súborov údajov, potreby užívateľov, poskytovanie informácií o existujúcich postupoch a poskytovanie spätnej väzby o vykonávaní tejto smernice.

Článok 19

1.   Komisia zodpovedá za koordináciu INSPIRE na úrovni Spoločenstva a na tento účel jej pomáhajú príslušné organizácie, a najmä Európska environmentálna agentúra.

2.   Každý členský štát určí kontaktné miesto, zvyčajne orgán verejnej moci, zodpovedný za kontakty s Komisiou v súvislosti s touto smernicou.

Článok 20

Vykonávacie predpisy uvedené v tejto smernici v náležitej miere zohľadnia normy prijaté európskymi organizáciami pre normalizáciu v súlade s postupom ustanoveným v smernici 98/34/ES, ako aj medzinárodné normy.

KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 21

1.   Členské štáty monitorujú zriaďovanie a používanie svojich infraštruktúr pre priestorové informácie. Výsledky tohto monitorovania trvalo sprístupnia Komisii a verejnosti.

2.   Najneskôr do ... (17) zašlú členské štáty Komisii správu, ktorá obsahuje súhrnné údaje o:

| a) | koordinácii poskytovateľov verejného sektora a užívateľov súborov a služieb priestorových údajov a sprostredkovateľských orgánov, ako aj o vzťahu s tretími stranami a o organizácii zabezpečenia kvality, pokiaľ je to možné; |
| --- | --- |

a)

koordinácii poskytovateľov verejného sektora a užívateľov súborov a služieb priestorových údajov a sprostredkovateľských orgánov, ako aj o vzťahu s tretími stranami a o organizácii zabezpečenia kvality, pokiaľ je to možné;

| b) | príspevku orgánov verejnej moci alebo tretích strán k fungovaniu a koordinácii infraštruktúry pre priestorové informácie; |
| --- | --- |

b)

príspevku orgánov verejnej moci alebo tretích strán k fungovaniu a koordinácii infraštruktúry pre priestorové informácie;

| c) | informácii o využívaní infraštruktúry pre priestorové informácie; |
| --- | --- |

c)

informácii o využívaní infraštruktúry pre priestorové informácie;

| d) | dohodách o zdieľaní údajov medzi orgánmi verejnej moci; |
| --- | --- |

d)

dohodách o zdieľaní údajov medzi orgánmi verejnej moci;

| e) | nákladoch a výhodách vyplývajúcich z vykonávania tejto smernice. |
| --- | --- |

e)

nákladoch a výhodách vyplývajúcich z vykonávania tejto smernice.

3.   Každé tri roky a prvýkrát najneskôr ... (18) zašlú členské štáty Komisii správu obsahujúcu aktualizované informácie týkajúce sa bodov uvedených v odseku 2.

4.   Podrobné predpisy na vykonávanie tohto článku sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 odseku 2.

Článok 22

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 tohto rozhodnutia.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 23

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do ... (19) a potom každých šesť rokov správu o vykonávaní tejto smernice, ktorá vychádza okrem iného zo správ členských štátov podľa článku 21 ods. 2 a 3.

Ak je to potrebné, k správe sa prikladajú aj návrhy na činnosť Spoločenstva.

Článok 24

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (17).

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 25

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 26

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005, s. 33.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 7. júna 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 23. januára 2006 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90.

5

(6)  Ú. v. ES L 138, 28.5.2002, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 192, 28.7.2000, s. 36.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 324, 11.12.2003, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 788/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 17).

8

(9)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

10

(11)  Ú. v. ES L 120, 11.5.1990, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 1).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Jedného roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

14

(15)  Dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

15

(16)  Päť rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

16

(17)  Troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

17

(18)  Šesť rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

18

(19)  Siedmich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

19

---

PRÍLOHA I

TÉMY PRIESTOROVÝCH ÚDAJOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 6 PÍSM. A), ČLÁNKU 8 ODS. 1 A ČLÁNKU 9 PÍSM. A)

| 1. | Súradnicové referenčné systémy
  Systémy pre jednotne referenčné priestorové informácie v priestore v podobe množiny súradníc (x, y, z) a/alebo zemepisnej šírky, dĺžky a výšky založených na geodetickom horizontálnom a vertikálnom východiskovom bode. |
| --- | --- |

1.

Súradnicové referenčné systémy

Systémy pre jednotne referenčné priestorové informácie v priestore v podobe množiny súradníc (x, y, z) a/alebo zemepisnej šírky, dĺžky a výšky založených na geodetickom horizontálnom a vertikálnom východiskovom bode.

| 2. | Geografické systémy sietí
  Harmonizovaná sieť s viacúrovňovým rozlíšením so spoločným počiatočným bodom a štandardizovanou polohou a veľkosťou buniek siete. |
| --- | --- |

2.

Geografické systémy sietí

Harmonizovaná sieť s viacúrovňovým rozlíšením so spoločným počiatočným bodom a štandardizovanou polohou a veľkosťou buniek siete.

| 3. | Zemepisné názvy
  Názvy oblastí, regiónov, lokalít, veľkomiest, predmestí, miest alebo osád alebo akéhokoľvek zemepisného či topografického prvku verejného alebo historického významu. |
| --- | --- |

3.

Zemepisné názvy

Názvy oblastí, regiónov, lokalít, veľkomiest, predmestí, miest alebo osád alebo akéhokoľvek zemepisného či topografického prvku verejného alebo historického významu.

| 4. | Správne jednotky
  Správne jednotky rozdeľujúce oblasti, v ktorých členské štáty majú právomoc rozhodovať a/alebo vykonávajú túto právomoc na účely miestneho, regionálneho a celoštátneho riadenia, oddelené správnymi hranicami. |
| --- | --- |

4.

Správne jednotky

Správne jednotky rozdeľujúce oblasti, v ktorých členské štáty majú právomoc rozhodovať a/alebo vykonávajú túto právomoc na účely miestneho, regionálneho a celoštátneho riadenia, oddelené správnymi hranicami.

| 5. | Dopravné siete
  Cestné, železničné, letecké a vodné dopravné siete a s nimi súvisiaca infraštruktúra. Patria sem prepojenia medzi jednotlivými sieťami. Zahŕňajú tiež transeurópsku dopravnú sieť vymedzenú v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (1) a budúcich revíziách tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

5.

Dopravné siete

Cestné, železničné, letecké a vodné dopravné siete a s nimi súvisiaca infraštruktúra. Patria sem prepojenia medzi jednotlivými sieťami. Zahŕňajú tiež transeurópsku dopravnú sieť vymedzenú v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (1) a budúcich revíziách tohto rozhodnutia.

| 6. | Hydrografia
  Hydrografické prvky vrátane morských oblastí a všetkých ostatných vodných útvarov a objektov vzťahujúcich sa k nim vrátane povodí riek a čiastkových povodí. Ak je to možné, v súlade s vymedzeniami pojmov ustanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (2), a v podobe sietí. |
| --- | --- |

6.

Hydrografia

Hydrografické prvky vrátane morských oblastí a všetkých ostatných vodných útvarov a objektov vzťahujúcich sa k nim vrátane povodí riek a čiastkových povodí. Ak je to možné, v súlade s vymedzeniami pojmov ustanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (2), a v podobe sietí.

| 7. | Chránené územia
  Oblasti vymedzené alebo spravované v rámci medzinárodných právnych predpisov, právnych predpisov Spoločenstva a právnych predpisov členských štátov na účely dosiahnutia osobitných ochranárskych cieľov. |
| --- | --- |

7.

Chránené územia

Oblasti vymedzené alebo spravované v rámci medzinárodných právnych predpisov, právnych predpisov Spoločenstva a právnych predpisov členských štátov na účely dosiahnutia osobitných ochranárskych cieľov.

---

(1)  Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1. Korigendum v Ú. v. EÚ L 201 zo 7.6.2004, s. 1).

(2)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

---

PRÍLOHA II

TÉMY PRIESTOROVÝCH ÚDAJOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 6 PÍSM. A), ČLÁNKU 8 ODS. 1 A ČLÁNKU 9 PÍSM. B)

| 1. | Výška
  Digitálne výškové modely zemského povrchu, ľadovcov a hladín oceánov. Patria sem pevninové vyvýšeniny, batymetria a pobrežná čiara. |
| --- | --- |

1.

Výška

Digitálne výškové modely zemského povrchu, ľadovcov a hladín oceánov. Patria sem pevninové vyvýšeniny, batymetria a pobrežná čiara.

| 2. | Adresy
  Poloha nehnuteľností založená na identifikátoroch obsiahnutých v adrese, obyčajne podľa názvu ulice, čísla budovy a poštového smerovacieho čísla. |
| --- | --- |

2.

Adresy

Poloha nehnuteľností založená na identifikátoroch obsiahnutých v adrese, obyčajne podľa názvu ulice, čísla budovy a poštového smerovacieho čísla.

| 3. | Katastrálne parcely
  Územia vymedzené katastrálnymi registrami alebo rovnocennými registrami. |
| --- | --- |

3.

Katastrálne parcely

Územia vymedzené katastrálnymi registrami alebo rovnocennými registrami.

| 4. | Krajinná pokrývka (land cover)
  Fyzikálna a biologická pokrývka zemského povrchu vrátane umelých povrchov, poľnohospodárskych oblastí, lesov, (polo)prírodných oblastí, mokradí, vodných útvarov. |
| --- | --- |

4.

Krajinná pokrývka (land cover)

Fyzikálna a biologická pokrývka zemského povrchu vrátane umelých povrchov, poľnohospodárskych oblastí, lesov, (polo)prírodných oblastí, mokradí, vodných útvarov.

| 5. | Ortometria
  Georeferencované obrazové údaje o zemskom povrchu buď zo satelitu, alebo z leteckých snímačov. |
| --- | --- |

5.

Ortometria

Georeferencované obrazové údaje o zemskom povrchu buď zo satelitu, alebo z leteckých snímačov.

| 6. | Geológia
  Geológia charakterizovaná na základe zloženia a štruktúry. Zahŕňa skalné podložie, zvodnené vrstvy a geomorfológiu. |
| --- | --- |

6.

Geológia

Geológia charakterizovaná na základe zloženia a štruktúry. Zahŕňa skalné podložie, zvodnené vrstvy a geomorfológiu.

---

PRÍLOHA III

TÉMY PRIESTOROVÝCH ÚDAJOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 6 PÍSM. B) A ČLÁNKU 9 PÍSM. B)

| 1. | Štatistické jednotky
  Jednotky pre šírenie alebo využívanie štatistických informácií. |
| --- | --- |

1.

Štatistické jednotky

Jednotky pre šírenie alebo využívanie štatistických informácií.

| 2. | Stavby
  Zemepisná poloha stavieb. |
| --- | --- |

2.

Stavby

Zemepisná poloha stavieb.

| 3. | Pôda
  Pôdy a podložia charakterizované podľa hĺbky, textúry, štruktúry a obsahu častíc a organického materiálu, kamenitosti, erózie, prípadne priemerným sklonom a predpokladanou schopnosťou zadržiavať vodu. |
| --- | --- |

3.

Pôda

Pôdy a podložia charakterizované podľa hĺbky, textúry, štruktúry a obsahu častíc a organického materiálu, kamenitosti, erózie, prípadne priemerným sklonom a predpokladanou schopnosťou zadržiavať vodu.

| 4. | Využitie územia
  Územie charakterizované podľa svojho súčasného a budúceho plánovaného funkčného rozmeru alebo socioekonomického účelu (napr. obytný, priemyselný, obchodný, poľnohospodársky, lesnícky, rekreačný). |
| --- | --- |

4.

Využitie územia

Územie charakterizované podľa svojho súčasného a budúceho plánovaného funkčného rozmeru alebo socioekonomického účelu (napr. obytný, priemyselný, obchodný, poľnohospodársky, lesnícky, rekreačný).

| 5. | Ľudské zdravie a bezpečnosť
  Geografická distribúcia najčastejších ochorení (alergie, nádorové ochorenia, ochorenia dýchacích ciest atď.), informácie o vplyve na zdravie (biologické ukazovatele, pokles plodnosti, epidémie) alebo telesný či duševný stav ľudí (únava, stres atď.), ktoré priamo (znečistenie vzduchu, chemikálie, oslabenie ozónovej vrstvy, hluk atď.) alebo nepriamo (strava, geneticky upravené organizmy atď.) súvisia s kvalitou životného prostredia. |
| --- | --- |

5.

Ľudské zdravie a bezpečnosť

Geografická distribúcia najčastejších ochorení (alergie, nádorové ochorenia, ochorenia dýchacích ciest atď.), informácie o vplyve na zdravie (biologické ukazovatele, pokles plodnosti, epidémie) alebo telesný či duševný stav ľudí (únava, stres atď.), ktoré priamo (znečistenie vzduchu, chemikálie, oslabenie ozónovej vrstvy, hluk atď.) alebo nepriamo (strava, geneticky upravené organizmy atď.) súvisia s kvalitou životného prostredia.

| 6. | Verejné a štátne služby
  Patria sem verejné zariadenia, ako napríklad kanalizácia, nakladanie s odpadom, dodávka energie a dodávka vody, administratívne a sociálne štátne služby, ako napríklad verejná správa, miesta civilnej ochrany, školy a nemocnice. |
| --- | --- |

6.

Verejné a štátne služby

Patria sem verejné zariadenia, ako napríklad kanalizácia, nakladanie s odpadom, dodávka energie a dodávka vody, administratívne a sociálne štátne služby, ako napríklad verejná správa, miesta civilnej ochrany, školy a nemocnice.

| 7. | Zariadenia na monitorovanie životného prostredia
  Poloha a prevádzka zariadení na monitorovanie životného prostredia zahŕňa pozorovanie a meranie emisií, stavu zložiek životného prostredia a iných parametrov ekosystému (biodiverzity, ekologických podmienok vegetácie atď.) vykonávané orgánmi verejnej moci alebo v ich mene. |
| --- | --- |

7.

Zariadenia na monitorovanie životného prostredia

Poloha a prevádzka zariadení na monitorovanie životného prostredia zahŕňa pozorovanie a meranie emisií, stavu zložiek životného prostredia a iných parametrov ekosystému (biodiverzity, ekologických podmienok vegetácie atď.) vykonávané orgánmi verejnej moci alebo v ich mene.

| 8. | Výrobné a priemyselné zariadenia
  Priemyselné výrobné podniky vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (1), a zariadenia na čerpanie vody, bane, sklady. |
| --- | --- |

8.

Výrobné a priemyselné zariadenia

Priemyselné výrobné podniky vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (1), a zariadenia na čerpanie vody, bane, sklady.

| 9. | Poľnohospodárske zariadenia a zariadenia akvakultúry
  Poľnohospodárske vybavenie a výrobné zariadenia (vrátane zavlažovacích systémov, skleníkov a stajní). |
| --- | --- |

9.

Poľnohospodárske zariadenia a zariadenia akvakultúry

Poľnohospodárske vybavenie a výrobné zariadenia (vrátane zavlažovacích systémov, skleníkov a stajní).

| 10. | Rozmiestnenie obyvateľstva – demografia
  Geografické rozmiestnenie obyvateľstva vrátane charakteristík obyvateľstva a úrovní činností zoskupené podľa siete, regiónu, administratívnej jednotky alebo inej analytickej jednotky. |
| --- | --- |

10.

Rozmiestnenie obyvateľstva – demografia

Geografické rozmiestnenie obyvateľstva vrátane charakteristík obyvateľstva a úrovní činností zoskupené podľa siete, regiónu, administratívnej jednotky alebo inej analytickej jednotky.

| 11. | Spravované/obmedzené/regulované zóny a jednotky podávajúce správy
  Oblasti, ktoré sú spravované, regulované alebo využívané na podávanie správ na medzinárodnej, európskej, celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Patria sem skládky, ochranné pásma v okolí zdrojov pitnej vody, oblasti citlivé na dusík, regulované plavebné cesty na mori alebo na rozsiahlych vnútrozemských vodných plochách a tokoch, oblasti určené na skladovanie odpadu, oblasti s obmedzením hluku, oblasti, v ktorých je povolený prieskum a ťažba, oblasti povodí, príslušné jednotky na podávanie správ a oblasti správy pobrežných zón. |
| --- | --- |

11.

Spravované/obmedzené/regulované zóny a jednotky podávajúce správy

Oblasti, ktoré sú spravované, regulované alebo využívané na podávanie správ na medzinárodnej, európskej, celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Patria sem skládky, ochranné pásma v okolí zdrojov pitnej vody, oblasti citlivé na dusík, regulované plavebné cesty na mori alebo na rozsiahlych vnútrozemských vodných plochách a tokoch, oblasti určené na skladovanie odpadu, oblasti s obmedzením hluku, oblasti, v ktorých je povolený prieskum a ťažba, oblasti povodí, príslušné jednotky na podávanie správ a oblasti správy pobrežných zón.

| 12. | Zóny prírodného rizika
  Citlivé oblasti charakterizované podľa prírodných rizík (všetky atmosferické, hydrologické, seizmické, vulkanické javy a ničivé požiare, ktoré môžu mať s ohľadom na ich polohu, závažnosť a početnosť vážny vplyv na spoločnosť), napr. záplavy, zosuvy pôdy a pokles terénu, lavíny, lesné požiare, zemetrasenia, sopečné výbuchy. |
| --- | --- |

12.

Zóny prírodného rizika

Citlivé oblasti charakterizované podľa prírodných rizík (všetky atmosferické, hydrologické, seizmické, vulkanické javy a ničivé požiare, ktoré môžu mať s ohľadom na ich polohu, závažnosť a početnosť vážny vplyv na spoločnosť), napr. záplavy, zosuvy pôdy a pokles terénu, lavíny, lesné požiare, zemetrasenia, sopečné výbuchy.

| 13. | Atmosferické podmienky
  Fyzikálne podmienky v atmosfére. Patria sem priestorové údaje založené na meraniach, modeloch alebo na kombinácii meraní a modelov vrátane miest meraní. |
| --- | --- |

13.

Atmosferické podmienky

Fyzikálne podmienky v atmosfére. Patria sem priestorové údaje založené na meraniach, modeloch alebo na kombinácii meraní a modelov vrátane miest meraní.

| 14. | Meteorologické geografické prvky
  Poveternostné podmienky a ich merania; zrážky, teplota, evapotranspirácia, rýchlosť a smer vetra. |
| --- | --- |

14.

Meteorologické geografické prvky

Poveternostné podmienky a ich merania; zrážky, teplota, evapotranspirácia, rýchlosť a smer vetra.

| 15. | Oceánografické geografické prvky
  Fyzikálne vlastnosti oceánov (prúdy, slanosť, výška vĺn atď.). |
| --- | --- |

15.

Oceánografické geografické prvky

Fyzikálne vlastnosti oceánov (prúdy, slanosť, výška vĺn atď.).

| 16. | Morské regióny
  Fyzikálne vlastnosti morí a útvarov slanej vody rozdelených na regióny a podregióny so spoločnými vlastnosťami. |
| --- | --- |

16.

Morské regióny

Fyzikálne vlastnosti morí a útvarov slanej vody rozdelených na regióny a podregióny so spoločnými vlastnosťami.

| 17. | Biogeografické regióny
  Oblasti s pomerne rovnorodými ekologickými vlastnosťami so spoločnými vlastnosťami. |
| --- | --- |

17.

Biogeografické regióny

Oblasti s pomerne rovnorodými ekologickými vlastnosťami so spoločnými vlastnosťami.

| 18. | Habitaty a biotopy
  Geografické oblasti, pre ktoré sú charakteristické špecifické ekologické vlastnosti, procesy, štruktúra a (pre život dôležité) funkcie, ktoré fyzikálne podporujú na ich území žijúce organizmy. Patria sem suchozemské a vodné oblasti rozlíšené podľa geografických, abiotických a biotických prvkov, buď výhradne prírodné, alebo poloprírodné. |
| --- | --- |

18.

Habitaty a biotopy

Geografické oblasti, pre ktoré sú charakteristické špecifické ekologické vlastnosti, procesy, štruktúra a (pre život dôležité) funkcie, ktoré fyzikálne podporujú na ich území žijúce organizmy. Patria sem suchozemské a vodné oblasti rozlíšené podľa geografických, abiotických a biotických prvkov, buď výhradne prírodné, alebo poloprírodné.

| 19. | Výskyt druhov
  Geografické rozdelenie výskytu živočíšnych a rastlinných druhov zoskupených podľa siete, regiónu, administratívnej jednotky alebo inej analytickej jednotky. |
| --- | --- |

19.

Výskyt druhov

Geografické rozdelenie výskytu živočíšnych a rastlinných druhov zoskupených podľa siete, regiónu, administratívnej jednotky alebo inej analytickej jednotky.

| 20. | Zdroje energie
  Zdroje energie vrátane uhľovodíkov, vodnej energie, energie z biomasy, solárnej energie, veternej energie atď., ak je to možné, vrátane informácie o šírke a dĺžke rozlohy zdroja. |
| --- | --- |

20.

Zdroje energie

Zdroje energie vrátane uhľovodíkov, vodnej energie, energie z biomasy, solárnej energie, veternej energie atď., ak je to možné, vrátane informácie o šírke a dĺžke rozlohy zdroja.

| 21. | Zdroje nerastných surovín
  Nerastné suroviny vrátane kovových rúd, priemyselných nerastov atď., ak je to možné, vrátane informácie o šírke a dĺžke rozlohy zdroja. |
| --- | --- |

21.

Zdroje nerastných surovín

Nerastné suroviny vrátane kovových rúd, priemyselných nerastov atď., ak je to možné, vrátane informácie o šírke a dĺžke rozlohy zdroja.

---

(1)  Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1).

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia 26. júla 2004 predložila Rade návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Spoločenstve (INSPIRE). Návrh sa zakladá na článku 175 ods. 1 zmluvy.

Európsky parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 7. júna 2005.

Výbor regiónov sa 20. septembra 2004 rozhodol nezaujať stanovisko.

Hospodársky a sociálny výbor prijal stanovisko 9. februára 2005.

Rada 23. januára 2006 prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 zmluvy.

II.   CIEĽ

Navrhovaná smernica vytvára právny rámec pre zriadenie a prevádzkovanie infraštruktúry pre priestorové informácie v Európe na účel formulovania, vykonávania, sledovania a vyhodnocovania politík Spoločenstva na všetkých úrovniach a poskytovania verejných informácií.

Hlavným cieľom infraštruktúry INSPIRE je zredukovať prekážky medzi orgánmi verejnej moci pri výmene údajov, najmä v oblasti životného prostredia, a sprístupniť viac a lepšie priestorové údaje pre vytváranie politík Spoločenstva a vykonávanie politík Spoločenstva v členských štátoch na všetkých úrovniach. Infraštruktúra INSPIRE sa zameriava na environmentálnu politiku, ale je prístupná aj iným sektorom, ako aj budúcemu rozšíreniu.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Všeobecne

Spoločná pozícia zahŕňa väčšinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov z prvého čítania Európskeho parlamentu doslovne, čiastočne alebo ich myšlienku. Zahŕňa najmä úpravy pôvodného návrhu Komisie, ktorým sa preskupujú články znenia, upresňujú definície a objasňuje rozsah pôsobnosti. Spoločná pozícia však zahŕňa mnoho iných zmien, ako tie, ktoré sú plánované v stanovisku Európskeho parlamentu z prvého čítania a v pôvodnom návrhu Komisie. Spoločná pozícia:

| — | stanovuje podmienky verejného prístupu k súborom priestorových údajov a služieb a podmienky výmeny údajov medzi orgánmi verejnej moci v rámci existujúcej legislatívy Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

stanovuje podmienky verejného prístupu k súborom priestorových údajov a služieb a podmienky výmeny údajov medzi orgánmi verejnej moci v rámci existujúcej legislatívy Spoločenstva,

| — | objasňuje možnosť udeľovania licencií a požadovania platby od ostatných orgánov verejnej moci za súbory priestorových údajov a služby a |
| --- | --- |

—

objasňuje možnosť udeľovania licencií a požadovania platby od ostatných orgánov verejnej moci za súbory priestorových údajov a služby a

| — | zavádza opatrenia na dosiahnutie cieľov smernice vyváženým a účinnejším spôsobom (racionalizácia ustanovení pre sledovanie a podávanie správ, analýza nákladov a zisku). |
| --- | --- |

—

zavádza opatrenia na dosiahnutie cieľov smernice vyváženým a účinnejším spôsobom (racionalizácia ustanovení pre sledovanie a podávanie správ, analýza nákladov a zisku).

Nasledujúce oddiely opisujú podstatné zmeny.

Všeobecné ustanovenia, vymedzenia pojmov, rozsah pôsobnosti (články 1 až 4)

Spoločná pozícia nezohľadňuje pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6 Európskeho parlamentu. Cieľ a rozsah pôsobnosti tejto smernice v článku 1 sa zhoduje s pôvodným návrhom Komisie a jeho právnym základom. Znenie spoločnej pozície neodkazuje na „priamy ani nepriamy“ vplyv na životné prostredie, dodatočné odôvodnenie 4 však rieši túto otázku.

Rada súhlasí s podstatou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 7 Európskeho parlamentu a súvisiacim pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 2. Prijala však názor Komisie, že z právneho hľadiska by nebolo správne zahrnúť do smernice povinnosti pre inštitúcie a orgány Spoločenstva.

Článok 2 stanovuje, že smernica by sa uplatňovala bez toho, aby bola dotknutá smernica 2003/4/ES o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí a smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora.

Článok 3 zavádza dodatočné vymedzenia pojmov „interoperabilita“, „geoportál INSPIRE“ a obmedzuje rozsah definície „orgán verejnej moci“.

Odseky 2, 4, 5 a 6 článku 4 objasňujú rozsah súborov priestorových údajov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Článok 4 ods. 7 obmedzuje rozsah kompetencií výboru prispôsobiť témy údajov v prílohách.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 9 a 10 neboli prijaté, pretože Rada sa nedomnieva, že prispievajú k objasneniu znenia.

Metaúdaje, interoperabilita súborov priestorových údajov a služieb (články 5 až 10)

Zložky metaúdajov sú objasnené v článku 5 spoločnej pozície ako aj vo vykonávacích pravidlách. Časový rozvrh pre vytvorenie metaúdajov v článku 6 sa zhoduje s časovým rozvrhom v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu Európskeho parlamentu 15, ktorý zohľadňuje nové znenie článku 5 ods. 4 spoločnej pozície.

Článok 7 zavádza dodatočné podmienky navrhnutia vykonávacích pravidiel, ktoré stanovujú technické dojednania pre interoperabilitu, najmä úvahy o nákladoch a zisku, integráciu noriem a aktivít na medzinárodnej úrovni a odkaz na existujúce technické prostriedky. Úvahy o nákladoch a zisku a realizovateľnosti sa opierajú o článok 7 ods. 2, ktorý požaduje, aby Komisia uskutočnila analýzu nákladov a zisku pred vypracovaním návrhov pre vykonávacie pravidlá. Prijatie týchto pravidiel nezaťaží členský štát nadmernými nákladmi. Článok 7 ods. 3 objasňuje prispôsobenie novozískaných a ostatných súborov priestorových údajov a služieb.

Článok 8 ods. 2 písm. a) nahrádza „spoločný systém jedinečných identifikátorov“„riešeniami na zabezpečenie jednoznačnej identifikácie priestorových objektov, ku ktorým možno mapovať identifikátory podľa existujúcich vnútroštátnych systémov s cieľom zabezpečiť medzi nimi interoperabilitu“ s cieľom vyhnúť sa uloženiu konkrétneho technického riešenia.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22 a 23 sa do preštylizovaného znenia prevzali buď úplne, alebo čiastočne.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 20 sa neprijal, pretože odkaz na „nepriamy vplyv na životné prostredie“ sa považoval za príliš nejasný (pozri článok 1).

Sieťové služby (články 11 až 16)

Rozšírený zoznam dôvodov pre obmedzenie prístupu stanovený v článku 13 je rovnaký ako v článku 4 ods. 2 smernice 2003/4/ES o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí. Dodatočný článok 13 ods. 3 stanovuje, že prístup verejnosti k údajom o priestorových informáciách je v súlade so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov.

Spoločná pozícia v článku 14 umožňuje členským štátom, aby požadovali poplatky a/alebo licencie za prehľadávacie služby, ak je to potrebné na uchovanie súborov priestorových údajov a služieb alebo splnenie požiadaviek existujúcich medzinárodných infraštruktúr priestorových údajov.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 24, 25, 26 a 27 sa prijali do preštylizovaného znenia.

Výmena údajov (článok 17)

Článok 17 spoločnej pozície objasňuje rozsah povinností v súvislosti s výmenou údajov medzi orgánmi verejnej moci jedného členského štátu, orgánmi verejnej moci rôznych členských štátov, inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a orgánmi zriadenými na základe medzinárodných dohôd. Článok 17 ods. 2 sa usiluje zabrániť praktickým prekážkam na mieste použitia (napr. zamestnanec verejného orgánu, ktorý využíva údaje na počítači), zatiaľ čo článok 17 ods. 3 umožňuje poskytovateľom údajov vymáhať náklady od orgánov verejnej moci členských štátov a orgánov Spoločenstva, čím sa zabezpečuje udržanie kvality a aktuálnosti údajov. Požadovanie poplatkov sa vyskytuje na úrovni orgánov verejnej moci, nie na mieste použitia. Ochranu duševného vlastníctva zabezpečuje článok 17 ods. 9. Nové odôvodnenia 22, 23 a 24 riešia tiež tieto otázky. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 28 sa rieši v odôvodnení 21.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29 sa neprijal, pretože zbytočne rozširuje požiadavky na výmenu údajov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 30 nahradilo nové znenie článku 17.

Celá koncepcia pôvodného článku 24 – spoločné vykonávacie pravidlá výmeny údajov – (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32) je pre Radu neprijateľná.

Koordinácia a doplňujúce opatrenia, záverečné ustanovenia (články 18 až 26)

Napriek tomu, že nie je žiadny výslovný dôraz na rozdelenie právomocí a zodpovedností v členských štátoch vo vzťahu k ich zahrnutým štruktúram (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33, 34 a 4) v článku 18 a článku 19 ods. 2 spoločnej pozície, Rada chápe tieto články v tomto zmysle.

Nové znenie článku 21 a dodatočné odôvodnenie 31 spoločnej pozície racionalizuje požiadavky na sledovanie a podávanie správ smernice v porovnaní s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 37. Článok 24 mierne odkladá dátum transpozície.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 35, 36 a 38 sa prijali.

Prílohy

Témy priestorových údajov „výskyt dopravných nehôd“, (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 43 odsek 6), „telekomunikácie“ (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 44 odsek 7) sa nezahrnuli do spoločnej pozície, pretože nesúvisia s účelom INSPIRE.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 47 sa čiastočne prijal v prílohe III odseku 11.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 39, 40, 41, 42, 45, 46, 48 a 49 sa prijali.

IV.   ZÁVER

Cieľom zmien, ktoré do návrhu Komisie zaviedla Rada, je zabezpečiť kompatibilitu s existujúcou legislatívou Spoločenstva a udržateľným zhromažďovaním údajov. Napriek týmto zmenám je spoločná pozícia Rady v súlade s väčšinou pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu a vytvára dobrý základ pre ďalšie rokovania.

---

| 30.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 126/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 126/33

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 6/2006

prijatá Radou 10. marca 2006

na účely prijatia smernice 2006/.../ES Európskeho parlamentu a Rady z ... o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie)

(2006/C 126 E/03)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 141 ods. 3,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Smernica Rady 76/207/EHS z 9. februára 1976 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky (3) a smernica Rady 86/378/EHS z 24. júla 1986 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia (4) boli v podstatnej miere zmenené a doplnené (5). Smernica Rady 75/117/EHS z 10. februára 1975 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa uplatňovania zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy (6) a smernica Rady 97/80/ES z 15. decembra 1997 o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia (7) tiež obsahujú ustanovenia, ktorých cieľom je vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami. Keďže sa v týchto smerniciach majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia, prepracujú sa v záujme prehľadnosti a s cieľom zlúčiť do jedného textu hlavné ustanovenia existujúce v tejto oblasti, ako aj zohľadniť niektoré prvky vývoja vyplývajúce z judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (ďalej len „Súdny dvor“). |
| --- | --- |

(1)

Smernica Rady 76/207/EHS z 9. februára 1976 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky (3) a smernica Rady 86/378/EHS z 24. júla 1986 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia (4) boli v podstatnej miere zmenené a doplnené (5). Smernica Rady 75/117/EHS z 10. februára 1975 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa uplatňovania zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy (6) a smernica Rady 97/80/ES z 15. decembra 1997 o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia (7) tiež obsahujú ustanovenia, ktorých cieľom je vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami. Keďže sa v týchto smerniciach majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia, prepracujú sa v záujme prehľadnosti a s cieľom zlúčiť do jedného textu hlavné ustanovenia existujúce v tejto oblasti, ako aj zohľadniť niektoré prvky vývoja vyplývajúce z judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (ďalej len „Súdny dvor“).

| (2) | Rovnosť medzi mužmi a ženami je základnou zásadou práva Spoločenstva podľa článku 2 a článku 3 ods. 2 zmluvy a judikatúry Súdneho dvora. Tieto ustanovenia zmluvy vyhlasujú rovnosť medzi mužmi a ženami ako „úlohu“ a „cieľ“ Spoločenstva a ukladajú mu konštruktívny záväzok podporovať rovnosť medzi mužmi a ženami pri všetkých svojich činnostiach. |
| --- | --- |

(2)

Rovnosť medzi mužmi a ženami je základnou zásadou práva Spoločenstva podľa článku 2 a článku 3 ods. 2 zmluvy a judikatúry Súdneho dvora. Tieto ustanovenia zmluvy vyhlasujú rovnosť medzi mužmi a ženami ako „úlohu“ a „cieľ“ Spoločenstva a ukladajú mu konštruktívny záväzok podporovať rovnosť medzi mužmi a ženami pri všetkých svojich činnostiach.

| (3) | Súdny dvor dospel k záveru, že pôsobnosť zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami sa nemôže obmedzovať len na zákaz diskriminácie z dôvodu tej skutočnosti, že osoba je mužského alebo ženského pohlavia. Vzhľadom na svoj účel a charakter práv, ktoré má obhajovať, sa táto zásada uplatňuje aj na diskrimináciu z dôvodu zmeny pohlavia osoby. |
| --- | --- |

(3)

Súdny dvor dospel k záveru, že pôsobnosť zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami sa nemôže obmedzovať len na zákaz diskriminácie z dôvodu tej skutočnosti, že osoba je mužského alebo ženského pohlavia. Vzhľadom na svoj účel a charakter práv, ktoré má obhajovať, sa táto zásada uplatňuje aj na diskrimináciu z dôvodu zmeny pohlavia osoby.

| (4) | Článok 141 ods. 3 zmluvy v súčasnosti poskytuje osobitný právny základ pre prijímanie opatrení Spoločenstva na zabezpečenie uplatňovania zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania vrátane zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. |
| --- | --- |

(4)

Článok 141 ods. 3 zmluvy v súčasnosti poskytuje osobitný právny základ pre prijímanie opatrení Spoločenstva na zabezpečenie uplatňovania zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania vrátane zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

| (5) | Články 21 a 23 Charty základných práv Európskej únie zakazujú tiež akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia a zakotvujú právo na rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeny. |
| --- | --- |

(5)

Články 21 a 23 Charty základných práv Európskej únie zakazujú tiež akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia a zakotvujú právo na rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeny.

| (6) | Obťažovanie a sexuálne obťažovanie sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami a predstavujú na účely tejto smernice diskrimináciu z dôvodu pohlavia. Tieto formy diskriminácie sa objavujú nielen na pracovisku, ale aj v súvislosti s prístupom k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu. Mali by sa preto zakázať a mali by sa na ne vzťahovať účinné, primerané a odrádzajúce sankcie. |
| --- | --- |

(6)

Obťažovanie a sexuálne obťažovanie sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami a predstavujú na účely tejto smernice diskrimináciu z dôvodu pohlavia. Tieto formy diskriminácie sa objavujú nielen na pracovisku, ale aj v súvislosti s prístupom k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu. Mali by sa preto zakázať a mali by sa na ne vzťahovať účinné, primerané a odrádzajúce sankcie.

| (7) | V tejto súvislosti by mali byť zamestnávatelia a tí, ktorí sú zodpovední za odbornú prípravu, podporovaní v prijímaní opatrení na boj proti všetkým formám diskriminácie z dôvodu pohlavia, a najmä v prijímaní preventívnych opatrení proti obťažovaniu a sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a pri prístupe k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v súlade s vnútroštátnym právom a praxou. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti by mali byť zamestnávatelia a tí, ktorí sú zodpovední za odbornú prípravu, podporovaní v prijímaní opatrení na boj proti všetkým formám diskriminácie z dôvodu pohlavia, a najmä v prijímaní preventívnych opatrení proti obťažovaniu a sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a pri prístupe k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v súlade s vnútroštátnym právom a praxou.

| (8) | Zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, stanovená v článku 141 zmluvy, ktorá sa dôsledne uplatňuje v judikatúre Súdneho dvora, predstavuje dôležitý prvok zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami a základnú a významnú súčasť acquis communautaire, ako aj judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa diskriminácie z dôvodu pohlavia. Je preto vhodné prijať ďalšie ustanovenie na jej vykonávanie. |
| --- | --- |

(8)

Zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, stanovená v článku 141 zmluvy, ktorá sa dôsledne uplatňuje v judikatúre Súdneho dvora, predstavuje dôležitý prvok zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami a základnú a významnú súčasť acquis communautaire, ako aj judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa diskriminácie z dôvodu pohlavia. Je preto vhodné prijať ďalšie ustanovenie na jej vykonávanie.

| (9) | V súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora s cieľom posúdiť, či pracovníci vykonávajú rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, by sa malo stanoviť, či je možné usudzovať, že sú títo pracovníci v porovnateľnej situácii, berúc do úvahy rôzne faktory vrátane povahy práce, odbornej prípravy a pracovných podmienok. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora s cieľom posúdiť, či pracovníci vykonávajú rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, by sa malo stanoviť, či je možné usudzovať, že sú títo pracovníci v porovnateľnej situácii, berúc do úvahy rôzne faktory vrátane povahy práce, odbornej prípravy a pracovných podmienok.

| (10) | Súdny dvor stanovil, že za určitých okolností sa zásada rovnakej odmeny neobmedzuje na situácie, keď muži a ženy pracujú pre rovnakého zamestnávateľa. |
| --- | --- |

(10)

Súdny dvor stanovil, že za určitých okolností sa zásada rovnakej odmeny neobmedzuje na situácie, keď muži a ženy pracujú pre rovnakého zamestnávateľa.

| (11) | Členské štáty by mali v spolupráci so sociálnymi partnermi naďalej riešiť problém, ktorý sa týka pretrvávajúceho rozdielu v príjmoch z rodového hľadiska a rodovej segregácie na trhu práce, a to napríklad prostredníctvom pružnej pracovnej doby, ktorá mužom aj ženám umožní lepšie zosúladiť rodinné a pracovné povinnosti. Toto by mohlo tiež zahŕňať primerané ustanovenia o rodičovskej dovolenke, ktorú si môže nárokovať každý z rodičov, ako aj zabezpečenie prístupných a cenovo dostupných zariadení pre starostlivosť o dieťa a závislé osoby. |
| --- | --- |

(11)

Členské štáty by mali v spolupráci so sociálnymi partnermi naďalej riešiť problém, ktorý sa týka pretrvávajúceho rozdielu v príjmoch z rodového hľadiska a rodovej segregácie na trhu práce, a to napríklad prostredníctvom pružnej pracovnej doby, ktorá mužom aj ženám umožní lepšie zosúladiť rodinné a pracovné povinnosti. Toto by mohlo tiež zahŕňať primerané ustanovenia o rodičovskej dovolenke, ktorú si môže nárokovať každý z rodičov, ako aj zabezpečenie prístupných a cenovo dostupných zariadení pre starostlivosť o dieťa a závislé osoby.

| (12) | Mali by sa prijať osobitné opatrenia na zabezpečenie vykonávania zásady rovnakého zaobchádzania v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia a presnejšie stanoviť jej rozsah pôsobnosti. |
| --- | --- |

(12)

Mali by sa prijať osobitné opatrenia na zabezpečenie vykonávania zásady rovnakého zaobchádzania v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia a presnejšie stanoviť jej rozsah pôsobnosti.

| (13) | V rozsudku zo 17. mája 1990 vo veci 262/88 (8) Súdny dvor rozhodol, že všetky formy zamestnaneckého dôchodku predstavujú prvok odmeny v zmysle článku 141 zmluvy. |
| --- | --- |

(13)

V rozsudku zo 17. mája 1990 vo veci 262/88 (8) Súdny dvor rozhodol, že všetky formy zamestnaneckého dôchodku predstavujú prvok odmeny v zmysle článku 141 zmluvy.

| (14) | Napriek tomu, že pojem „odmena“ v zmysle článku 141 zmluvy nezahŕňa dávky sociálneho zabezpečenia, v súčasnosti je jasne stanovené, že dôchodkový systém pre verejných zamestnancov patrí do rozsahu pôsobnosti zásady rovnakej odmeny, ak dávky vyplácané v rámci tohto systému sú vyplatené pracovníkovi na základe jeho pracovného pomeru s verejným zamestnávateľom, bez ohľadu na skutočnosť, že takýto systém je súčasťou všeobecného zákonného systému. Podľa rozsudkov Súdneho dvora vo veci C-7/93 (9) a vo veci C-351/00 (10) bude táto podmienka splnená vtedy, ak sa dôchodkový systém vzťahuje na konkrétnu kategóriu pracovníkov a dávky z tohto systému sa priamo vzťahujú na obdobie služby a sú vypočítané v pomere k poslednému platu verejného zamestnanca. Z dôvodu zrozumiteľnosti je preto vhodné, aby sa v tomto smere prijalo osobitné ustanovenie. |
| --- | --- |

(14)

Napriek tomu, že pojem „odmena“ v zmysle článku 141 zmluvy nezahŕňa dávky sociálneho zabezpečenia, v súčasnosti je jasne stanovené, že dôchodkový systém pre verejných zamestnancov patrí do rozsahu pôsobnosti zásady rovnakej odmeny, ak dávky vyplácané v rámci tohto systému sú vyplatené pracovníkovi na základe jeho pracovného pomeru s verejným zamestnávateľom, bez ohľadu na skutočnosť, že takýto systém je súčasťou všeobecného zákonného systému. Podľa rozsudkov Súdneho dvora vo veci C-7/93 (9) a vo veci C-351/00 (10) bude táto podmienka splnená vtedy, ak sa dôchodkový systém vzťahuje na konkrétnu kategóriu pracovníkov a dávky z tohto systému sa priamo vzťahujú na obdobie služby a sú vypočítané v pomere k poslednému platu verejného zamestnanca. Z dôvodu zrozumiteľnosti je preto vhodné, aby sa v tomto smere prijalo osobitné ustanovenie.

| (15) | Súdny dvor potvrdil, že vzhľadom na to, že na príspevky pracovníkov a pracovníčok do dôchodkového systému založeného na princípe definovaných dávok sa vzťahuje článok 141 zmluvy, každá nerovnosť príspevkov zamestnávateľov platených do systému financovaného na princípe definovaných dávok, ktorá je dôsledkom používania poistno-matematických prepočítavacích faktorov líšiacich sa podľa pohlavia, sa nemá hodnotiť v zmysle toho istého ustanovenia. |
| --- | --- |

(15)

Súdny dvor potvrdil, že vzhľadom na to, že na príspevky pracovníkov a pracovníčok do dôchodkového systému založeného na princípe definovaných dávok sa vzťahuje článok 141 zmluvy, každá nerovnosť príspevkov zamestnávateľov platených do systému financovaného na princípe definovaných dávok, ktorá je dôsledkom používania poistno-matematických prepočítavacích faktorov líšiacich sa podľa pohlavia, sa nemá hodnotiť v zmysle toho istého ustanovenia.

| (16) | Napríklad v prípade systému založeného na princípe definovaných dávok môže existovať nerovnosť, čo sa týka niektorých prvkov, ako napríklad zmena časti pravidelných platieb dôchodku na kapitál, prevod dôchodkových práv, pozostalostné dávky vyplácané závislej osobe, ktorá sa zriekla časti dôchodku, alebo znížený dôchodok, ak sa pracovník rozhodne ísť predčasne do dôchodku, kde nerovnaké výšky dávok vyplývajú z použitia poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa rôznia v čase začatia prispievania do fondu v závislosti od pohlavia. |
| --- | --- |

(16)

Napríklad v prípade systému založeného na princípe definovaných dávok môže existovať nerovnosť, čo sa týka niektorých prvkov, ako napríklad zmena časti pravidelných platieb dôchodku na kapitál, prevod dôchodkových práv, pozostalostné dávky vyplácané závislej osobe, ktorá sa zriekla časti dôchodku, alebo znížený dôchodok, ak sa pracovník rozhodne ísť predčasne do dôchodku, kde nerovnaké výšky dávok vyplývajú z použitia poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa rôznia v čase začatia prispievania do fondu v závislosti od pohlavia.

| (17) | Podľa osvedčenej judikatúry sa dávky vyplácané v rámci zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia nepovažujú za odmenu, ak sa vzťahujú na obdobia zamestnania pred 17. májom 1990 s výnimkou prípadu pracovníkov alebo osôb, ktoré si za nich nárokujú, ktorí pred týmto dňom navrhli začatie súdneho konania alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa platného vnútroštátneho práva. Je preto potrebné náležite obmedziť vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(17)

Podľa osvedčenej judikatúry sa dávky vyplácané v rámci zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia nepovažujú za odmenu, ak sa vzťahujú na obdobia zamestnania pred 17. májom 1990 s výnimkou prípadu pracovníkov alebo osôb, ktoré si za nich nárokujú, ktorí pred týmto dňom navrhli začatie súdneho konania alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa platného vnútroštátneho práva. Je preto potrebné náležite obmedziť vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania.

| (18) | Súdny dvor dôsledne trvá na tom, že protokol prípadu Barber (11) neovplyvňuje právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému a že obmedzenie časových účinkov rozsudku vo veci 262/88 sa nevzťahuje na právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému. Súdny dvor takisto rozhodol, že sa možno spoliehať na vnútroštátne pravidlá týkajúce sa lehôt na podanie žaloby podľa vnútroštátneho práva proti pracovníkom, ktorí si uplatňujú svoje právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému pod podmienkou, že nie sú nevýhodnejšie na tento typ žaloby než na podobné žaloby domovskej povahy a že v praxi neznemožňujú výkon práv zverených právom Spoločenstva. Súdny dvor takisto poukázal na to, že skutočnosť, že pracovník si môže retroaktívne nárokovať vstup do zamestnaneckého dôchodkového systému, neumožňuje pracovníkovi vyhnúť sa plateniu príspevkov, ktoré sa vzťahujú na danú dobu členstva. |
| --- | --- |

(18)

Súdny dvor dôsledne trvá na tom, že protokol prípadu Barber (11) neovplyvňuje právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému a že obmedzenie časových účinkov rozsudku vo veci 262/88 sa nevzťahuje na právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému. Súdny dvor takisto rozhodol, že sa možno spoliehať na vnútroštátne pravidlá týkajúce sa lehôt na podanie žaloby podľa vnútroštátneho práva proti pracovníkom, ktorí si uplatňujú svoje právo vstúpiť do zamestnaneckého dôchodkového systému pod podmienkou, že nie sú nevýhodnejšie na tento typ žaloby než na podobné žaloby domovskej povahy a že v praxi neznemožňujú výkon práv zverených právom Spoločenstva. Súdny dvor takisto poukázal na to, že skutočnosť, že pracovník si môže retroaktívne nárokovať vstup do zamestnaneckého dôchodkového systému, neumožňuje pracovníkovi vyhnúť sa plateniu príspevkov, ktoré sa vzťahujú na danú dobu členstva.

| (19) | Zabezpečenie rovnakého prístupu k zamestnaniu a odbornej príprave, ktorá k tomu vedie, je nevyhnutným základom uplatňovania zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania. Každá výnimka z tejto zásady by mala vzhľadom na to byť obmedzená na tie pracovné činnosti, pre ktoré je potrebné zamestnanie osoby konkrétneho pohlavia z dôvodu ich povahy alebo súvislostí, v akých sa tieto činnosti vykonávajú, pod podmienkou, že cieľ je legitímny a v súlade so zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

(19)

Zabezpečenie rovnakého prístupu k zamestnaniu a odbornej príprave, ktorá k tomu vedie, je nevyhnutným základom uplatňovania zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania. Každá výnimka z tejto zásady by mala vzhľadom na to byť obmedzená na tie pracovné činnosti, pre ktoré je potrebné zamestnanie osoby konkrétneho pohlavia z dôvodu ich povahy alebo súvislostí, v akých sa tieto činnosti vykonávajú, pod podmienkou, že cieľ je legitímny a v súlade so zásadou proporcionality.

| (20) | Táto smernica sa nedotýka slobody združovania vrátane práva s inými zakladať odborové organizácie a vstupovať do nich na obranu svojich záujmov. Opatrenia v zmysle článku 141 ods. 4 zmluvy môžu zahŕňať členstvo alebo pokračovanie činnosti organizácií alebo odborov, ktorých hlavným cieľom je podpora zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v praxi. |
| --- | --- |

(20)

Táto smernica sa nedotýka slobody združovania vrátane práva s inými zakladať odborové organizácie a vstupovať do nich na obranu svojich záujmov. Opatrenia v zmysle článku 141 ods. 4 zmluvy môžu zahŕňať členstvo alebo pokračovanie činnosti organizácií alebo odborov, ktorých hlavným cieľom je podpora zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v praxi.

| (21) | Zákaz diskriminácie by sa nemal dotýkať zachovania či prijímania opatrení, ktoré sú zamerané na zabránenie alebo náhradu znevýhodnenia, ktoré utrpeli skupiny osôb jedného pohlavia. Takéto opatrenia povoľujú organizácie osôb jedného pohlavia, ak ich hlavným cieľom je podpora osobitných potrieb týchto osôb a presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami. |
| --- | --- |

(21)

Zákaz diskriminácie by sa nemal dotýkať zachovania či prijímania opatrení, ktoré sú zamerané na zabránenie alebo náhradu znevýhodnenia, ktoré utrpeli skupiny osôb jedného pohlavia. Takéto opatrenia povoľujú organizácie osôb jedného pohlavia, ak ich hlavným cieľom je podpora osobitných potrieb týchto osôb a presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami.

| (22) | V súlade s článkom 141 ods. 4 zmluvy na účely zabezpečenia úplnej rovnosti v pracovnom živote mužov a žien v praxi nebráni zásada rovnakého zaobchádzania členským štátom zachovaniu alebo prijatiu opatrení poskytujúcich špecifické výhody, aby sa nedostatočne zastúpenému pohlaviu uľahčil výkon povolania, alebo aby sa zabránilo alebo nahradilo znevýhodnenie v profesionálnej kariére. Vzhľadom na súčasnú situáciu a berúc do úvahy Deklaráciu č. 28 Amsterdamskej zmluvy, členské štáty by sa mali v prvom rade zamerať na zlepšenie situácie žien v pracovnom živote. |
| --- | --- |

(22)

V súlade s článkom 141 ods. 4 zmluvy na účely zabezpečenia úplnej rovnosti v pracovnom živote mužov a žien v praxi nebráni zásada rovnakého zaobchádzania členským štátom zachovaniu alebo prijatiu opatrení poskytujúcich špecifické výhody, aby sa nedostatočne zastúpenému pohlaviu uľahčil výkon povolania, alebo aby sa zabránilo alebo nahradilo znevýhodnenie v profesionálnej kariére. Vzhľadom na súčasnú situáciu a berúc do úvahy Deklaráciu č. 28 Amsterdamskej zmluvy, členské štáty by sa mali v prvom rade zamerať na zlepšenie situácie žien v pracovnom živote.

| (23) | Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že nepriaznivé zaobchádzanie so ženou v súvislosti s tehotenstvom alebo materstvom predstavuje priamu diskrimináciu z dôvodu pohlavia. Táto smernica by sa preto mala výslovne vzťahovať na takéto zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(23)

Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že nepriaznivé zaobchádzanie so ženou v súvislosti s tehotenstvom alebo materstvom predstavuje priamu diskrimináciu z dôvodu pohlavia. Táto smernica by sa preto mala výslovne vzťahovať na takéto zaobchádzanie.

| (24) | Súdny dvor dôsledne uznáva legitímnosť ochrany biologických podmienok žien počas tehotenstva a materstva a zavedenia opatrení na ochranu materstva ako prostriedku na dosiahnutie skutočnej rovnosti pohlaví, pokiaľ ide o zásadu rovnakého zaobchádzania. Táto smernica by sa preto nemala dotýkať smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok (12). Touto smernicou ďalej nie je dotknutá smernica Rady 96/34/ES z 3. júna 1996 o rámcovej dohode o rodičovskej dovolenke uzavretej medzi UNICE, CEEP a ETUC (13). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor dôsledne uznáva legitímnosť ochrany biologických podmienok žien počas tehotenstva a materstva a zavedenia opatrení na ochranu materstva ako prostriedku na dosiahnutie skutočnej rovnosti pohlaví, pokiaľ ide o zásadu rovnakého zaobchádzania. Táto smernica by sa preto nemala dotýkať smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok (12). Touto smernicou ďalej nie je dotknutá smernica Rady 96/34/ES z 3. júna 1996 o rámcovej dohode o rodičovskej dovolenke uzavretej medzi UNICE, CEEP a ETUC (13).

| (25) | Z dôvodu zrozumiteľnosti je tiež vhodné prijať výslovné ustanovenia na ochranu zamestnaneckých práv žien na materskej dovolenke, a najmä ich právo na návrat na rovnaké alebo rovnocenné pracovné miesto, aby neutrpeli žiadnu ujmu v dôsledku materskej dovolenky, pokiaľ ide o tieto práva, a aby mali úžitok z každého zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mali nárok počas svojej neprítomnosti v práci. |
| --- | --- |

(25)

Z dôvodu zrozumiteľnosti je tiež vhodné prijať výslovné ustanovenia na ochranu zamestnaneckých práv žien na materskej dovolenke, a najmä ich právo na návrat na rovnaké alebo rovnocenné pracovné miesto, aby neutrpeli žiadnu ujmu v dôsledku materskej dovolenky, pokiaľ ide o tieto práva, a aby mali úžitok z každého zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mali nárok počas svojej neprítomnosti v práci.

| (26) | V uznesení Rady a ministrov práce a sociálnej politiky, ktorí sa stretli na zasadnutí Rady 29. júna 2000, o vyrovnanej účasti žien a mužov v rodinnom a pracovnom živote (14), sa členské štáty vyzývajú, aby zvážili preskúmanie rozsahu pôsobnosti svojich právnych systémov s cieľom priznať pracujúcim mužom individuálne a neprevoditeľné právo na otcovskú dovolenku, pričom budú zachované ich práva týkajúce sa zamestnania. |
| --- | --- |

(26)

V uznesení Rady a ministrov práce a sociálnej politiky, ktorí sa stretli na zasadnutí Rady 29. júna 2000, o vyrovnanej účasti žien a mužov v rodinnom a pracovnom živote (14), sa členské štáty vyzývajú, aby zvážili preskúmanie rozsahu pôsobnosti svojich právnych systémov s cieľom priznať pracujúcim mužom individuálne a neprevoditeľné právo na otcovskú dovolenku, pričom budú zachované ich práva týkajúce sa zamestnania.

| (27) | Členské štáty podobne uvažujú o udelení individuálneho a neprevoditeľného práva pre ženy a mužov na dovolenku bezprostredne súvisiacu s osvojením dieťaťa. Je v pôsobnosti členských štátov stanoviť, či takéto právo na otcovskú dovolenku a/alebo rodičovskú dovolenku z dôvodu osvojenia priznajú alebo nie, a takisto stanoviť všetky podmienky, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ktoré sa netýkajú prepustenia a návratu do práce. |
| --- | --- |

(27)

Členské štáty podobne uvažujú o udelení individuálneho a neprevoditeľného práva pre ženy a mužov na dovolenku bezprostredne súvisiacu s osvojením dieťaťa. Je v pôsobnosti členských štátov stanoviť, či takéto právo na otcovskú dovolenku a/alebo rodičovskú dovolenku z dôvodu osvojenia priznajú alebo nie, a takisto stanoviť všetky podmienky, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ktoré sa netýkajú prepustenia a návratu do práce.

| (28) | Účinné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania si vyžaduje zavedenie vhodných postupov na strane členských štátov. |
| --- | --- |

(28)

Účinné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania si vyžaduje zavedenie vhodných postupov na strane členských štátov.

| (29) | Ustanovenie o primeranom súdnom alebo správnom konaní na vymáhanie plnenia povinností podľa tejto smernice je rozhodujúce z hľadiska účinného vykonávania zásady rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(29)

Ustanovenie o primeranom súdnom alebo správnom konaní na vymáhanie plnenia povinností podľa tejto smernice je rozhodujúce z hľadiska účinného vykonávania zásady rovnakého zaobchádzania.

| (30) | Prijatie pravidiel o dôkaznom bremene zohráva významnú úlohu pri zabezpečovaní účinného presadzovania zásady rovnakého zaobchádzania. Podľa rozhodnutia Súdneho dvora by sa preto mali prijať ustanovenia na zabezpečenie toho, že dôkazné bremeno sa presunie na odporcu, ak je na prvý pohľad zrejmé, že ide o diskrimináciu, okrem prípadov v súvislosti s konaniami, v ktorých je skutkovú podstatu povinný skúmať súd alebo iný príslušný vnútroštátny orgán. Je však potrebné objasniť, že zhodnotenie skutočností, z ktorých možno usudzovať, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, ostáva naďalej v pôsobnosti príslušného vnútroštátneho orgánu v súlade s vnútroštátnym právom alebo obvyklými postupmi. V pôsobnosti členských štátov je aj zavedenie takých pravidiel dokazovania, ktoré sú pre žalobcov výhodnejšie, a to v akejkoľvek fáze konania. |
| --- | --- |

(30)

Prijatie pravidiel o dôkaznom bremene zohráva významnú úlohu pri zabezpečovaní účinného presadzovania zásady rovnakého zaobchádzania. Podľa rozhodnutia Súdneho dvora by sa preto mali prijať ustanovenia na zabezpečenie toho, že dôkazné bremeno sa presunie na odporcu, ak je na prvý pohľad zrejmé, že ide o diskrimináciu, okrem prípadov v súvislosti s konaniami, v ktorých je skutkovú podstatu povinný skúmať súd alebo iný príslušný vnútroštátny orgán. Je však potrebné objasniť, že zhodnotenie skutočností, z ktorých možno usudzovať, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, ostáva naďalej v pôsobnosti príslušného vnútroštátneho orgánu v súlade s vnútroštátnym právom alebo obvyklými postupmi. V pôsobnosti členských štátov je aj zavedenie takých pravidiel dokazovania, ktoré sú pre žalobcov výhodnejšie, a to v akejkoľvek fáze konania.

| (31) | S cieľom ďalšieho zlepšenia úrovne ochrany, ktorú poskytuje táto smernica, by sa mali splnomocniť tiež združenia, organizácie a ostatné právne subjekty, aby sa zúčastňovali na konaní, ak tak určia členské štáty, a to buď v mene, alebo na podporu každého navrhovateľa bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne pravidlá súdneho poriadku týkajúce sa zastupovania a obhajoby. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom ďalšieho zlepšenia úrovne ochrany, ktorú poskytuje táto smernica, by sa mali splnomocniť tiež združenia, organizácie a ostatné právne subjekty, aby sa zúčastňovali na konaní, ak tak určia členské štáty, a to buď v mene, alebo na podporu každého navrhovateľa bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne pravidlá súdneho poriadku týkajúce sa zastupovania a obhajoby.

| (32) | So zreteľom na základnú podstatu práva na účinnú zákonnú ochranu je vhodné zabezpečiť, že pracovníci majú túto ochranu i vtedy, keď vzťah spôsobujúci údajné porušenie zásady rovnakého zaobchádzania už skončil. Zamestnanec, ktorý obhajuje alebo poskytuje dôkazy v mene osoby chránenej touto smernicou, by mal mať právo na rovnakú ochranu. |
| --- | --- |

(32)

So zreteľom na základnú podstatu práva na účinnú zákonnú ochranu je vhodné zabezpečiť, že pracovníci majú túto ochranu i vtedy, keď vzťah spôsobujúci údajné porušenie zásady rovnakého zaobchádzania už skončil. Zamestnanec, ktorý obhajuje alebo poskytuje dôkazy v mene osoby chránenej touto smernicou, by mal mať právo na rovnakú ochranu.

| (33) | Súdny dvor jasne stanovil, že v záujme účinnosti vyplýva zo zásady rovnakého zaobchádzania, že náhrada poskytnutá v prípade akéhokoľvek porušenia musí byť primeraná utrpenej škode. Je preto vhodné vylúčiť stanovenie akejkoľvek hornej hraničnej hodnoty pre takéto náhrady vopred okrem prípadov, keď zamestnávateľ môže dokázať, že škoda spôsobená žiadateľovi v dôsledku diskriminácie v zmysle tejto smernice spočíva len v tom, že sa nezohľadnila jeho žiadosť o zamestnanie. |
| --- | --- |

(33)

Súdny dvor jasne stanovil, že v záujme účinnosti vyplýva zo zásady rovnakého zaobchádzania, že náhrada poskytnutá v prípade akéhokoľvek porušenia musí byť primeraná utrpenej škode. Je preto vhodné vylúčiť stanovenie akejkoľvek hornej hraničnej hodnoty pre takéto náhrady vopred okrem prípadov, keď zamestnávateľ môže dokázať, že škoda spôsobená žiadateľovi v dôsledku diskriminácie v zmysle tejto smernice spočíva len v tom, že sa nezohľadnila jeho žiadosť o zamestnanie.

| (34) | S cieľom posilniť účinné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania by členské štáty mali podporovať dialóg medzi sociálnymi partnermi a v rámci vnútroštátnych postupov s mimovládnymi organizáciami. |
| --- | --- |

(34)

S cieľom posilniť účinné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania by členské štáty mali podporovať dialóg medzi sociálnymi partnermi a v rámci vnútroštátnych postupov s mimovládnymi organizáciami.

| (35) | Členské štáty by mali zabezpečiť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre prípad porušenia povinností podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(35)

Členské štáty by mali zabezpečiť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre prípad porušenia povinností podľa tejto smernice.

| (36) | Keďže ciele tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(36)

Keďže ciele tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (37) | V záujme lepšieho porozumenia rozdielnosti v zaobchádzaní s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania, by sa mali vypracovať, analyzovať a sprístupniť na príslušných úrovniach porovnateľné štatistiky rozdelené podľa pohlavia. |
| --- | --- |

(37)

V záujme lepšieho porozumenia rozdielnosti v zaobchádzaní s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania, by sa mali vypracovať, analyzovať a sprístupniť na príslušných úrovniach porovnateľné štatistiky rozdelené podľa pohlavia.

| (38) | Rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania sa nemôže obmedziť na zákonné opatrenia. Európska únia a členské štáty by namiesto toho mali i naďalej podporovať zvyšovanie povedomia verejnosti o probléme diskriminácie pri odmeňovaní a zmeny prístupu verejnosti, čo najväčšie zapojenie všetkých dotknutých strán na verejnej i súkromnej úrovni. Významnú úlohu by mohol mať v tomto procese dialóg medzi sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

(38)

Rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania sa nemôže obmedziť na zákonné opatrenia. Európska únia a členské štáty by namiesto toho mali i naďalej podporovať zvyšovanie povedomia verejnosti o probléme diskriminácie pri odmeňovaní a zmeny prístupu verejnosti, čo najväčšie zapojenie všetkých dotknutých strán na verejnej i súkromnej úrovni. Významnú úlohu by mohol mať v tomto procese dialóg medzi sociálnymi partnermi.

| (39) | Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú významnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcimi smernicami. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré nie sú významne zmenené vyplýva z predchádzajúcich smerníc. |
| --- | --- |

(39)

Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú významnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcimi smernicami. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré nie sú významne zmenené vyplýva z predchádzajúcich smerníc.

| (40) | Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov, pokiaľ ide o lehoty na transponovanie do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc uvedených v prílohe 1 časti B. |
| --- | --- |

(40)

Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov, pokiaľ ide o lehoty na transponovanie do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc uvedených v prílohe 1 časti B.

| (41) | V súlade s odsekom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (15) sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali pre seba a v záujme Spoločenstva vlastné tabuľky, ktoré v najväčšej možnej miere znázornia vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami, a sprístupnili ich verejnosti, |
| --- | --- |

(41)

V súlade s odsekom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (15) sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali pre seba a v záujme Spoločenstva vlastné tabuľky, ktoré v najväčšej možnej miere znázornia vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami, a sprístupnili ich verejnosti,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel

Účelom tejto smernice je zabezpečiť vykonávanie zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnania a povolania.

V tomto ohľade smernica obsahuje ustanovenia na vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o:

| a) | prístup k zamestnaniu vrátane postupu a k odbornej príprave; |
| --- | --- |

a)

prístup k zamestnaniu vrátane postupu a k odbornej príprave;

| b) | pracovné podmienky vrátane odmeny; |
| --- | --- |

b)

pracovné podmienky vrátane odmeny;

| c) | zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

c)

zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia.

Obsahuje tiež ustanovenia na zabezpečenie účinnejšieho vykonávania prostredníctvom stanovenia vhodných postupov.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „priama diskriminácia“: keď sa s jednou osobou zaobchádza menej priaznivo z dôvodu pohlavia, než sa zaobchádza alebo by sa zaobchádzalo s inou osobou v porovnateľnej situácii; |
| --- | --- |

a)

„priama diskriminácia“: keď sa s jednou osobou zaobchádza menej priaznivo z dôvodu pohlavia, než sa zaobchádza alebo by sa zaobchádzalo s inou osobou v porovnateľnej situácii;

| b) | „nepriama diskriminácia“: keď by zjavne neutrálne ustanovenie, kritérium alebo prax priviedli osoby jedného pohlavia do osobitnej nevýhody v porovnaní s osobami druhého pohlavia, pokiaľ toto ustanovenie, kritérium alebo prax nie sú objektívne odôvodnené legitímnym cieľom a prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa sú primerané a potrebné; |
| --- | --- |

b)

„nepriama diskriminácia“: keď by zjavne neutrálne ustanovenie, kritérium alebo prax priviedli osoby jedného pohlavia do osobitnej nevýhody v porovnaní s osobami druhého pohlavia, pokiaľ toto ustanovenie, kritérium alebo prax nie sú objektívne odôvodnené legitímnym cieľom a prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa sú primerané a potrebné;

| c) | „obťažovanie“: keď k nežiaducemu správaniu súvisiacemu s pohlavím osoby dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia; |
| --- | --- |

c)

„obťažovanie“: keď k nežiaducemu správaniu súvisiacemu s pohlavím osoby dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia;

| d) | „sexuálne obťažovanie“: keď k akejkoľvek forme nežiaduceho verbálneho, neverbálneho alebo telesného správania sexuálnej povahy dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby, najmä pri vytvorení zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia; |
| --- | --- |

d)

„sexuálne obťažovanie“: keď k akejkoľvek forme nežiaduceho verbálneho, neverbálneho alebo telesného správania sexuálnej povahy dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby, najmä pri vytvorení zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia;

| e) | „odmena“: riadna základná alebo minimálna mzda alebo plat a všetky ďalšie peňažné alebo vecné plnenia, ktoré pracovník priamo či nepriamo dostáva od svojho zamestnávateľa v súvislosti so svojím zamestnaním; |
| --- | --- |

e)

„odmena“: riadna základná alebo minimálna mzda alebo plat a všetky ďalšie peňažné alebo vecné plnenia, ktoré pracovník priamo či nepriamo dostáva od svojho zamestnávateľa v súvislosti so svojím zamestnaním;

| f) | „zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia“: systémy, ktoré neupravuje smernica Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (16) prijatá s cieľom zabezpečiť pre pracovníkov, či už zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činné osoby, v podniku alebo v skupine podnikov, v istej oblasti hospodárskej činnosti, v povolaní alebo v skupine povolaní dávky dopĺňajúce dávky poskytované v rámci zákonných systémov sociálneho zabezpečenia alebo také, ktoré ich nahrádzajú bez ohľadu na to, či je účasť v takýchto systémoch povinná alebo voliteľná. |
| --- | --- |

f)

„zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia“: systémy, ktoré neupravuje smernica Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (16) prijatá s cieľom zabezpečiť pre pracovníkov, či už zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činné osoby, v podniku alebo v skupine podnikov, v istej oblasti hospodárskej činnosti, v povolaní alebo v skupine povolaní dávky dopĺňajúce dávky poskytované v rámci zákonných systémov sociálneho zabezpečenia alebo také, ktoré ich nahrádzajú bez ohľadu na to, či je účasť v takýchto systémoch povinná alebo voliteľná.

2.   Na účely tejto smernice diskriminácia zahŕňa:

| a) | obťažovanie a sexuálne obťažovanie, ako aj akékoľvek menej priaznivé zaobchádzanie založené na odmietnutí takéhoto správania danou osobou alebo odmietnutí podriadiť sa takémuto správaniu danou osobou; |
| --- | --- |

a)

obťažovanie a sexuálne obťažovanie, ako aj akékoľvek menej priaznivé zaobchádzanie založené na odmietnutí takéhoto správania danou osobou alebo odmietnutí podriadiť sa takémuto správaniu danou osobou;

| b) | pokyn na diskrimináciu voči osobám z dôvodu pohlavia; |
| --- | --- |

b)

pokyn na diskrimináciu voči osobám z dôvodu pohlavia;

| c) | akékoľvek menej priaznivé zaobchádzanie so ženou z dôvodov tehotenstva alebo materskej dovolenky v zmysle smernice 92/85/EHS. |
| --- | --- |

c)

akékoľvek menej priaznivé zaobchádzanie so ženou z dôvodov tehotenstva alebo materskej dovolenky v zmysle smernice 92/85/EHS.

Článok 3

Pozitívne opatrenia

Členské štáty môžu zachovať alebo prijať opatrenia v zmysle článku 141 ods. 4 zmluvy s cieľom zabezpečiť v praxi úplnú rovnosť medzi mužmi a ženami v pracovnom živote.

HLAVA II

OSOBITNÉ USTANOVENIA

Kapitola 1

Rovnaká odmena

Článok 4

Zákaz diskriminácie

Za rovnakú prácu alebo prácu, ktorej sa priznáva rovnaká hodnota, sa odstráni priama a nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia v súvislosti so všetkými hľadiskami a podmienkami odmeňovania.

Najmä v prípade, keď sa na stanovenie odmeny používa systém klasifikácie zamestnaní, je tento systém založený na rovnakých kritériách pre mužov aj pre ženy a je vytvorený tak, aby vylučoval akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia.

Kapitola 2

Rovnaké zaobchádzanie v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia

Článok 5

Zákaz diskriminácie

Bez toho, aby bol dotknutý článok 4, nesmie dochádzať k žiadnej priamej alebo nepriamej diskriminácii z dôvodu pohlavia v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia, najmä pokiaľ ide o:

| a) | rozsah pôsobnosti týchto systémov a podmienky prístupu k nim; |
| --- | --- |

a)

rozsah pôsobnosti týchto systémov a podmienky prístupu k nim;

| b) | povinnosť platiť príspevky a výpočet príspevkov; |
| --- | --- |

b)

povinnosť platiť príspevky a výpočet príspevkov;

| c) | výpočet dávok vrátane doplnkových dávok vyplácaných na manžela/manželku alebo závislé osoby, ako aj podmienky určujúce trvanie a zachovanie nároku na dávky. |
| --- | --- |

c)

výpočet dávok vrátane doplnkových dávok vyplácaných na manžela/manželku alebo závislé osoby, ako aj podmienky určujúce trvanie a zachovanie nároku na dávky.

Článok 6

Osobný rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa vzťahuje na pracujúce obyvateľstvo vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, osôb, ktorých činnosť je prerušená chorobou, materstvom, úrazom alebo nedobrovoľnou nezamestnanosťou, a osôb hľadajúcich zamestnanie, ako aj na dôchodcov a zdravotne postihnutých pracovníkov a na tých, ktorí si uplatňujú nárok za nich, v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou.

Článok 7

Vecný rozsah pôsobnosti

1.   Táto kapitola sa vzťahuje na:

| a) | zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré poskytujú ochranu pred týmito rizikami:






  i) | choroba; |
| --- | --- | --- |

a)

zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré poskytujú ochranu pred týmito rizikami:

i)

choroba;

| ii) | invalidita; |
| --- | --- |

ii)

invalidita;

| iii) | staroba vrátane predčasného odchodu do dôchodku; |
| --- | --- |

iii)

staroba vrátane predčasného odchodu do dôchodku;

| iv) | pracovné úrazy a choroby z povolania; |
| --- | --- |

iv)

pracovné úrazy a choroby z povolania;

| v) | nezamestnanosť; |
| --- | --- |

v)

nezamestnanosť;

| b) | zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré poskytujú iné sociálne dávky, peňažné alebo vecné, najmä pozostalostné dávky a rodinné prídavky, ak takéto dávky predstavujú plnenie, ktoré zamestnávateľ poskytuje pracovníkovi na základe jeho zamestnania. |
| --- | --- |

b)

zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré poskytujú iné sociálne dávky, peňažné alebo vecné, najmä pozostalostné dávky a rodinné prídavky, ak takéto dávky predstavujú plnenie, ktoré zamestnávateľ poskytuje pracovníkovi na základe jeho zamestnania.

2.   Táto kapitola sa vzťahuje rovnako na dôchodkové systémy pre osobitnú kategóriu pracovníkov, ako napr. verejní zamestnanci, ak sa dávky vyplácané v rámci systému vyplácajú z dôvodu pracovného pomeru s verejným zamestnávateľom. Skutočnosť, že takýto systém je súčasťou všeobecného zákonného systému, nie je v tomto ohľade dotknutá.

Článok 8

Výnimky z vecného rozsahu pôsobnosti

1.   Táto kapitola sa nevzťahuje na:

| a) | individuálne zmluvy pre samostatne zárobkovo činné osoby; |
| --- | --- |

a)

individuálne zmluvy pre samostatne zárobkovo činné osoby;

| b) | jednočlenné systémy pre samostatne zárobkovo činné osoby; |
| --- | --- |

b)

jednočlenné systémy pre samostatne zárobkovo činné osoby;

| c) | poistné zmluvy, v ktorých zamestnávateľ nie je zmluvnou stranou v prípade zamestnaných pracovníkov; |
| --- | --- |

c)

poistné zmluvy, v ktorých zamestnávateľ nie je zmluvnou stranou v prípade zamestnaných pracovníkov;

| d) | voliteľné ustanovenia zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia ponúkané účastníkom na individuálnom základe, aby sa im zaručili:






  i) | buď dodatočné dávky; |
| --- | --- | --- |

d)

voliteľné ustanovenia zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia ponúkané účastníkom na individuálnom základe, aby sa im zaručili:

i)

buď dodatočné dávky;

| ii) | alebo možnosť zvoliť si dátum, od ktorého sa začnú vyplácať normálne dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby, alebo možnosť voľby medzi viacerými dávkami; |
| --- | --- |

ii)

alebo možnosť zvoliť si dátum, od ktorého sa začnú vyplácať normálne dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby, alebo možnosť voľby medzi viacerými dávkami;

| e) | zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, pokiaľ sú dávky financované z príspevkov platených pracovníkmi na základe dobrovoľnosti. |
| --- | --- |

e)

zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, pokiaľ sú dávky financované z príspevkov platených pracovníkmi na základe dobrovoľnosti.

2.   Táto kapitola nebráni zamestnávateľovi poskytnúť osobám, ktoré už dovŕšili dôchodkový vek na účely poskytovania dôchodku podľa zamestnaneckého systému sociálneho zabezpečenia, ale ktoré ešte nedovŕšili dôchodkový vek na účely poskytovania dôchodku zo zákonného dôchodkového systému, doplnkový dôchodok, ktorého cieľom je vyrovnať alebo takmer vyrovnať celkovú výšku dávky vyplácanej týmto osobám v porovnaní s čiastkou vyplácanou osobám druhého pohlavia v rovnakej situácii, ktoré už dovŕšili zákonom stanovený dôchodkový vek, dovtedy, kým osoby, ktoré majú nárok na tento doplnok, nedovŕšia zákonom stanovený dôchodkový vek.

Článok 9

Príklady diskriminácie

1.   Ustanovenia odporujúce zásade rovnakého zaobchádzania zahŕňajú tie, ktoré sa zakladajú na pohlaví, priamo alebo nepriamo, na účely:

| a) | určenia osôb, ktoré môžu byť účastníkmi zamestnaneckého systému sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

a)

určenia osôb, ktoré môžu byť účastníkmi zamestnaneckého systému sociálneho zabezpečenia;

| b) | stanovenia povinnej alebo voliteľnej účasti v zamestnaneckom systéme sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

b)

stanovenia povinnej alebo voliteľnej účasti v zamestnaneckom systéme sociálneho zabezpečenia;

| c) | stanovenia rozdielnych pravidiel týkajúcich sa veku, v ktorom môže osoba do systému vstúpiť, alebo minimálneho obdobia zamestnania či účasti v systéme požadovaných na získanie dávky; |
| --- | --- |

c)

stanovenia rozdielnych pravidiel týkajúcich sa veku, v ktorom môže osoba do systému vstúpiť, alebo minimálneho obdobia zamestnania či účasti v systéme požadovaných na získanie dávky;

| d) | stanovenia rozdielnych pravidiel s výnimkou uvedenou v písmenách h) a j) na preplatenie príspevkov v prípade, že pracovník zo systému vystúpi bez toho, aby splnil podmienky, ktoré by mu zaručili odložený nárok na dlhodobé dávky; |
| --- | --- |

d)

stanovenia rozdielnych pravidiel s výnimkou uvedenou v písmenách h) a j) na preplatenie príspevkov v prípade, že pracovník zo systému vystúpi bez toho, aby splnil podmienky, ktoré by mu zaručili odložený nárok na dlhodobé dávky;

| e) | stanovenia rozdielnych podmienok na poskytovanie dávok alebo obmedzenia týchto dávok len na pracovníkov jedného alebo druhého pohlavia; |
| --- | --- |

e)

stanovenia rozdielnych podmienok na poskytovanie dávok alebo obmedzenia týchto dávok len na pracovníkov jedného alebo druhého pohlavia;

| f) | stanovenia rozdielnych vekových hraníc odchodu do dôchodku; |
| --- | --- |

f)

stanovenia rozdielnych vekových hraníc odchodu do dôchodku;

| g) | pozastavenia zachovania alebo nadobudnutia práv počas materskej dovolenky alebo voľna z rodinných dôvodov, ktoré sú udelené na základe zákona alebo dohody a hradené zamestnávateľom; |
| --- | --- |

g)

pozastavenia zachovania alebo nadobudnutia práv počas materskej dovolenky alebo voľna z rodinných dôvodov, ktoré sú udelené na základe zákona alebo dohody a hradené zamestnávateľom;

| h) | stanovenia rozdielnej výšky dávok s výnimkou prípadov, keď je potrebné prihliadnuť na účinky poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa odlišujú podľa pohlavia v prípade systémov založených na princípe definovaných príspevkov; v prípade systémov financovaných na princípe definovaných dávok môže pri niektorých prvkoch dôjsť k nerovnosti tam, kde nerovnosť súm vyplýva z použitia poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa líšia podľa pohlavia v čase, keď sa zavádza financovanie systému; |
| --- | --- |

h)

stanovenia rozdielnej výšky dávok s výnimkou prípadov, keď je potrebné prihliadnuť na účinky poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa odlišujú podľa pohlavia v prípade systémov založených na princípe definovaných príspevkov; v prípade systémov financovaných na princípe definovaných dávok môže pri niektorých prvkoch dôjsť k nerovnosti tam, kde nerovnosť súm vyplýva z použitia poistno-matematických prepočítavacích faktorov, ktoré sa líšia podľa pohlavia v čase, keď sa zavádza financovanie systému;

| i) | stanovenia rozdielnej výšky príspevkov pracovníkov; |
| --- | --- |

i)

stanovenia rozdielnej výšky príspevkov pracovníkov;

| j) | stanovenia rozdielnej výšky príspevkov zamestnávateľov s výnimkou:






  i) | systémov založených na princípe definovaných príspevkov, ak je cieľom vyrovnať výšku konečných dávok alebo ich takmer vyrovnať pre obe pohlavia; |
| --- | --- | --- |

j)

stanovenia rozdielnej výšky príspevkov zamestnávateľov s výnimkou:

i)

systémov založených na princípe definovaných príspevkov, ak je cieľom vyrovnať výšku konečných dávok alebo ich takmer vyrovnať pre obe pohlavia;

| ii) | systémov financovaných na princípe definovaných dávok, ak cieľom príspevkov zamestnávateľa je zabezpečiť primeranosť fondov nevyhnutných na krytie nákladov definovaných dávok; |
| --- | --- |

ii)

systémov financovaných na princípe definovaných dávok, ak cieľom príspevkov zamestnávateľa je zabezpečiť primeranosť fondov nevyhnutných na krytie nákladov definovaných dávok;

| k) | stanovenia rozdielnych noriem alebo noriem vzťahujúcich sa len na pracovníkov konkrétneho pohlavia, ak ide o záruku alebo zachovanie nároku na odložené poberanie dávok v prípade, že pracovník zo systému vystúpi, s výnimkou prípadov uvedených v písmenách h) a j). |
| --- | --- |

k)

stanovenia rozdielnych noriem alebo noriem vzťahujúcich sa len na pracovníkov konkrétneho pohlavia, ak ide o záruku alebo zachovanie nároku na odložené poberanie dávok v prípade, že pracovník zo systému vystúpi, s výnimkou prípadov uvedených v písmenách h) a j).

2.   Ak sa poskytovanie dávok v rámci pôsobnosti tejto kapitoly ponechá na úvahu subjektom, ktoré systém spravujú, tieto konajú v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania.

Článok 10

Vykonávanie, pokiaľ ide o samostatne zárobkovo činné osoby

1.   Členské štáty podniknú potrebné kroky, aby zabezpečili, že ustanovenia týkajúce sa zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia pre samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, sa zrevidujú s účinnosťou najneskôr od 1. januára 1993 alebo pre členské štáty, ktoré pristúpili po tomto dátume, s účinnosťou od dátumu začatia uplatňovania smernice 86/378/EHS na ich území.

2.   Táto kapitola nebráni tomu, aby sa práva a povinnosti týkajúce sa obdobia účasti v zamestnaneckom systéme sociálneho zabezpečenia pre samostatne zárobkovo činné osoby v období pred jeho revíziou aj naďalej riadili predpismi systému, ktoré boli v platnosti v uvedenom období.

Článok 11

Možnosť odkladu v prípade samostatne zárobkovo činných osôb

Pokiaľ ide o zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia pre samostatne zárobkovo činné osoby, členské štáty môžu povinné uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania odložiť, ak ide o:

| a) | určenie veku odchodu do dôchodku na účely poskytovania starobného dôchodku alebo dôchodku za výsluhu rokov a o prípadné dôsledky na iné dávky:






  i) | do termínu, keď sa rovnosť v tejto oblasti dosiahne v zákonných systémoch; |
| --- | --- | --- |

a)

určenie veku odchodu do dôchodku na účely poskytovania starobného dôchodku alebo dôchodku za výsluhu rokov a o prípadné dôsledky na iné dávky:

i)

do termínu, keď sa rovnosť v tejto oblasti dosiahne v zákonných systémoch;

| ii) | alebo najneskôr do termínu, ktorý na uplatnenie rovnosti v tomto smere predpisuje smernica; |
| --- | --- |

ii)

alebo najneskôr do termínu, ktorý na uplatnenie rovnosti v tomto smere predpisuje smernica;

| b) | pozostalostné dôchodky až dovtedy, kým právo Spoločenstva v zákonných systémoch sociálneho zabezpečenia nezavedie zásadu rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

b)

pozostalostné dôchodky až dovtedy, kým právo Spoločenstva v zákonných systémoch sociálneho zabezpečenia nezavedie zásadu rovnakého zaobchádzania;

| c) | uplatňovanie článku 9 ods. 1 bodu i) v súvislosti s používaním poistno-matematických prepočítavacích faktorov do 1. januára 1999 alebo pre členské štáty, ktoré pristúpili po tomto dátume, do dátumu začatia uplatňovania smernice 86/378/EHS na ich území. |
| --- | --- |

c)

uplatňovanie článku 9 ods. 1 bodu i) v súvislosti s používaním poistno-matematických prepočítavacích faktorov do 1. januára 1999 alebo pre členské štáty, ktoré pristúpili po tomto dátume, do dátumu začatia uplatňovania smernice 86/378/EHS na ich území.

Článok 12

Spätná účinnosť

1.   Akékoľvek opatrenia vykonávajúce túto kapitolu, pokiaľ ide o pracovníkov, sa vzťahujú na všetky dávky v rámci zamestnaneckých systémov sociálneho zabezpečenia odvodené z dôb zamestnania po 17. máji 1990 a spätne sa uplatňujú k tomuto dátumu bez toho, aby sa to dotklo pracovníkov alebo osôb, ktoré si za nich nárokujú, ktorí pred týmto dátumom navrhli začatie súdneho konania, alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa vnútroštátneho práva. V takomto prípade sa vykonávacie opatrenia uplatňujú so spätnou účinnosťou k 8. aprílu 1976 a vzťahujú sa na všetky dávky odvodené z období zamestnania po tomto dátume. Pre členské štáty, ktoré pristúpili do Spoločenstva po 8. apríli 1976 a pred 17. májom 1990, sa tento dátum nahrádza dátumom, od ktorého sa začal uplatňovať článok 141 zmluvy na ich území.

2.   Druhá veta odseku 1 nebráni dovolať sa vnútroštátnych pravidiel o lehotách na vznesenie žalôb podľa vnútroštátneho práva voči pracovníkom alebo osobám, ktoré si za nich nárokujú, ktorí navrhli začatie súdneho konania, alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa vnútroštátneho práva pred 17. májom 1990, pokiaľ nie sú menej výhodné pre tento typ žaloby než pre podobné žaloby podľa vnútroštátneho práva a pokiaľ v praxi neznemožňujú výkon práv zverených právom Spoločenstva.

3.   Pre členské štáty, ktoré pristúpili po 17. máji 1990 a ktoré boli 1. januára 1994 zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore, sa dátum 17. mája 1990 v prvej vete odseku 1 nahrádza dátumom 1. januára 1994.

4.   Pre ostatné členské štáty, ktoré pristúpili po 17. máji 1990, sa dátum 17. mája 1990 v odsekoch 1 a 2 nahrádza dátumom, od ktorého sa začal uplatňovať článok 141 zmluvy na ich území.

Článok 13

Pružný dôchodkový vek

Ak muži a ženy majú nárok za rovnakých podmienok na pružný dôchodkový vek, toto sa nepovažuje za nezlučiteľné s touto kapitolou.

Kapitola 3

Rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu a o pracovné podmienky

Článok 14

Zákaz diskriminácie

1.   Nesmie dochádzať k žiadnej priamej alebo nepriamej diskriminácii z dôvodu pohlavia vo verejnom alebo súkromnom sektore vrátane verejných orgánov, pokiaľ ide o:

| a) | podmienky prístupu k zamestnaniu, samostatne zárobkovej činnosti alebo k povolaniu vrátane výberových kritérií a podmienok náboru bez ohľadu na oblasť činnosti a na všetkých úrovniach profesnej hierarchie vrátane postupu; |
| --- | --- |

a)

podmienky prístupu k zamestnaniu, samostatne zárobkovej činnosti alebo k povolaniu vrátane výberových kritérií a podmienok náboru bez ohľadu na oblasť činnosti a na všetkých úrovniach profesnej hierarchie vrátane postupu;

| b) | prístup k všetkým typom a na všetkých úrovniach odborného vedenia, odbornej prípravy, pokročilej odbornej prípravy a rekvalifikácie vrátane praktických pracovných skúseností; |
| --- | --- |

b)

prístup k všetkým typom a na všetkých úrovniach odborného vedenia, odbornej prípravy, pokročilej odbornej prípravy a rekvalifikácie vrátane praktických pracovných skúseností;

| c) | zamestnanie a pracovné podmienky vrátane prepustení, ako aj odmien, ako je stanovené v článku 141 zmluvy; |
| --- | --- |

c)

zamestnanie a pracovné podmienky vrátane prepustení, ako aj odmien, ako je stanovené v článku 141 zmluvy;

| d) | členstvo a účasť v organizácii zamestnancov alebo zamestnávateľov, alebo v akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určité povolanie, vrátane výhod poskytovaných touto organizáciou. |
| --- | --- |

d)

členstvo a účasť v organizácii zamestnancov alebo zamestnávateľov, alebo v akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určité povolanie, vrátane výhod poskytovaných touto organizáciou.

2.   Členské štáty môžu ustanoviť v súvislosti s prístupom k zamestnaniu vrátane odbornej prípravy k tomu vedúcej, že rozdielne zaobchádzanie, ktoré sa zakladá na charakteristike súvisiacej s pohlavím, nevytvára diskrimináciu, ak z dôvodu povahy určitých príslušných pracovných činností alebo súvislostí, v akých sa tieto činnosti vykonávajú, takáto charakteristika vytvára prirodzenú a rozhodujúcu požiadavku na povolanie za predpokladu, že cieľ je legitímny a požiadavka primeraná.

Článok 15

Návrat z materskej dovolenky

Žena na materskej dovolenke má právo po skončení svojej materskej dovolenky vrátiť sa na svoje pracovné miesto alebo na rovnocenné miesto za dojednaní a podmienok, ktoré pre ňu nie sú menej priaznivé, a mať úžitok z každého zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mala nárok počas svojej neprítomnosti v práci.

Článok 16

Otcovská dovolenka a rodičovská dovolenka z dôvodu osvojenia

Táto smernica sa nedotýka práva členských štátov uznávať rôzne práva na otcovskú dovolenku a/alebo rodičovskú dovolenku z dôvodu osvojenie. Tie členské štáty, ktoré uznajú takéto práva, prijmú potrebné opatrenia na ochranu pracujúcich mužov a žien pred prepustením pre uplatňovanie si týchto práv a zabezpečia, aby na konci takejto dovolenky mali právo vrátiť sa na svoje pracovné miesta alebo na rovnocenné pracovné miesta za dojednaní a podmienok, ktoré nie sú pre nich menej priaznivé, a aby mali úžitok z každého zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mali nárok počas svojej neprítomnosti v práci.

HLAVA III

HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

Kapitola 1

Opravné prostriedky a vymáhateľnosť

ODDIEL 1

OPRAVNÉ PROSTRIEDKY

Článok 17

Ochrana práv

1.   Členské štáty zabezpečia, aby po prípadnom obrátení sa na ďalšie príslušné orgány vrátane zmierovacieho konania, ak to považujú za vhodné, boli na vymáhanie povinností podľa tejto smernice k dispozícii súdne konania pre všetky osoby, ktoré sa domnievajú, že boli poškodené, lebo sa na ne neuplatňovala zásada rovnakého zaobchádzania, a to aj vtedy, ak sa ukončil vzťah, v ktorom došlo údajne k diskriminácii.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa združenia, organizácie alebo iné právne subjekty, ktoré majú v súlade s kritériami ustanovenými ich vnútroštátnym právom legitímny záujem zabezpečiť dodržiavanie ustanovení tejto smernice, mohli zúčastňovať buď v mene, alebo na podporu žalobcov s jeho alebo jej súhlasom na každom súdnom a/alebo správnom konaní stanovenom na vymáhanie povinností podľa tejto smernice.

3.   Odseky 1 a 2 sa nedotýkajú vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa lehôt na podanie žaloby v súvislosti so zásadou rovnakého zaobchádzania.

Článok 18

Náhrada alebo náprava

Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov také opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie skutočnej a účinnej náhrady alebo nápravy, ak tak členské štáty rozhodnú v otázke straty a škody, ktorú utrpela poškodená osoba v dôsledku diskriminácie z dôvodu pohlavia, a to takým spôsobom, ktorý je odrádzajúci a primeraný utrpenej škode. Takáto náhrada alebo náprava sa nesmie obmedziť stanovením hornej hraničnej hodnoty vopred okrem prípadov, v ktorých môže zamestnávateľ dokázať, že jediná škoda, ktorú žiadateľ utrpel v dôsledku diskriminácie v zmysle tejto smernice je odmietnutie vziať do úvahy jeho žiadosť o zamestnanie.

ODDIEL 2

DÔKAZNÉ BREMENO

Článok 19

Dôkazné bremeno

1.   Členské štáty prijmú v súlade so svojimi vnútroštátnymi súdnymi systémami nevyhnutné opatrenia, aby len čo sa osoba cíti poškodená nedodržaním zásady rovnakého zaobchádzania a predloží súdu alebo inému príslušnému orgánu skutočnosti nasvedčujúce tomu, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, prislúchalo odporcovi preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.

2.   Odsek 1 nebráni členským štátom, aby zaviedli pravidlá dokazovania, ktoré sú pre navrhovateľov výhodnejšie.

3.   Členské štáty nemusia uplatňovať odsek 1 na konania, v ktorých zisťovanie skutkových okolností prislúcha súdu alebo príslušnému orgánu.

4.   Odseky 1, 2 a 3 sa vzťahujú aj na:

| a) | situácie obsiahnuté v článku 141 zmluvy a, pokiaľ ide o diskrimináciu z dôvodu pohlavia, v smerniciach 92/85/EHS a 96/34/ES; |
| --- | --- |

a)

situácie obsiahnuté v článku 141 zmluvy a, pokiaľ ide o diskrimináciu z dôvodu pohlavia, v smerniciach 92/85/EHS a 96/34/ES;

| b) | akékoľvek občianskoprávne alebo správne konania týkajúce sa verejného alebo súkromného sektora, ktoré umožňujú opravné prostriedky podľa vnútroštátneho práva podľa opatrení uvedených v písm. a), s výnimkou mimosúdnych konaní dobrovoľnej povahy alebo stanovených vo vnútroštátnom práve; |
| --- | --- |

b)

akékoľvek občianskoprávne alebo správne konania týkajúce sa verejného alebo súkromného sektora, ktoré umožňujú opravné prostriedky podľa vnútroštátneho práva podľa opatrení uvedených v písm. a), s výnimkou mimosúdnych konaní dobrovoľnej povahy alebo stanovených vo vnútroštátnom práve;

5.   Tento článok sa nevzťahuje na trestné konanie, pokiaľ členské štáty neustanovia inak.

Kapitola 2

Podpora rovnakého zaobchádzania – dialóg

Článok 20

Subjekty v oblasti rovnosti

1.   Členské štáty ustanovia a urobia potrebné opatrenia pre subjekt alebo subjekty na zabezpečenie, analýzu, monitorovanie a podporu rovnakého zaobchádzania so všetkými osobami bez diskriminácie z dôvodu pohlavia. Tieto subjekty môžu tvoriť súčasť agentúr poverených na vnútroštátnej úrovni obhajobou ľudských práv alebo ochranou práv jednotlivcov.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby právomoci týchto subjektov zahŕňali:

| a) | bez toho, aby boli dotknuté práva obetí a združení, organizácií alebo iných právnych subjektov uvedených v článku 17 ods. 2, poskytovanie nezávislej pomoci obetiam diskriminácie pri podávaní sťažnosti týkajúcej sa diskriminácie; |
| --- | --- |

a)

bez toho, aby boli dotknuté práva obetí a združení, organizácií alebo iných právnych subjektov uvedených v článku 17 ods. 2, poskytovanie nezávislej pomoci obetiam diskriminácie pri podávaní sťažnosti týkajúcej sa diskriminácie;

| b) | vykonávanie nezávislých prieskumov týkajúcich sa diskriminácie; |
| --- | --- |

b)

vykonávanie nezávislých prieskumov týkajúcich sa diskriminácie;

| c) | uverejňovanie nezávislých správ a vydávanie odporúčaní k akejkoľvek otázke, ktorá sa vzťahuje na takúto diskrimináciu; |
| --- | --- |

c)

uverejňovanie nezávislých správ a vydávanie odporúčaní k akejkoľvek otázke, ktorá sa vzťahuje na takúto diskrimináciu;

| d) | výmenu dostupných informácií na príslušnej úrovni s príslušnými európskymi subjektmi, ako je budúci Európsky inštitút pre rovnosť pohlaví. |
| --- | --- |

d)

výmenu dostupných informácií na príslušnej úrovni s príslušnými európskymi subjektmi, ako je budúci Európsky inštitút pre rovnosť pohlaví.

Článok 21

Sociálny dialóg

1.   Členské štáty prijmú v súlade s národnými zvykmi a praxou primerané opatrenia na podporu sociálneho dialógu medzi sociálnymi partnermi s cieľom podporiť rovnaké zaobchádzanie, a to napríklad aj monitorovaním praxe na pracovisku, prístupu k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu, ako aj monitorovaním kolektívnych zmlúv, pravidiel správania, výskumom alebo výmenou skúseností a osvedčenej praxe.

2.   Ak je to v súlade s národnými zvykmi a praxou, členské štáty povzbudia sociálnych partnerov bez toho, aby sa to dotklo ich autonómie, aby podporovali rovnosť medzi ženami a mužmi a pružné pracovné dohody s cieľom uľahčiť zosúladenie pracovného a súkromného života a aby na primeranej úrovni uzatvorili dohody stanovujúce pravidlá proti diskriminácii v oblastiach uvedených v článku 1, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti kolektívneho vyjednávania. Tieto dohody dodržiavajú ustanovenia tejto smernice a príslušné vnútroštátne vykonávacie opatrenia.

3.   Členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom, kolektívnymi zmluvami alebo praxou povzbudia zamestnávateľov, aby plánovane a systematicky podporovali rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami na pracovisku, pri prístupe k zamestnaniu, odbornej príprave a k postupu.

4.   Na tento účel sa zamestnávatelia povzbudia, aby v pravidelných primeraných intervaloch poskytovali zamestnancom a/alebo ich zástupcom primerané informácie o rovnakom zaobchádzaní s mužmi a ženami v podniku.

Tieto informácie môžu obsahovať prehľad podielov mužov a žien na rôznych úrovniach organizácie; ich odmeny a rozdiely v odmeňovaní; a možné opatrenia na zlepšenie situácie pri spolupráci so zástupcami zamestnancov.

Článok 22

Dialóg s mimovládnymi organizáciami

Členské štáty podporia dialóg s príslušnými mimovládnymi organizáciami, ktoré majú v súlade so svojím vnútroštátnym právom a praxou legitímny záujem o prínos k boju proti diskriminácii z dôvodu pohlavia s úmyslom podporovať zásadu rovnakého zaobchádzania.

Kapitola 3

Všeobecné horizontálne ustanovenia

Článok 23

Súlad

Členské štáty prijmú všetky nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby:

| a) | sa zrušili všetky zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré odporujú zásade rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

a)

sa zrušili všetky zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré odporujú zásade rovnakého zaobchádzania;

| b) | sa ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, obsiahnuté v individuálnych alebo kolektívnych zmluvách, alebo dohodách, vnútorných predpisoch podnikov alebo pravidlách, ktorými sa riadia nezávislé povolania a profesie a organizácie zamestnancov a zamestnávateľov, alebo akýchkoľvek iných dojednaniach vyhlásili alebo mohli vyhlásiť za neplatné, alebo aby sa zmenili a doplnili alebo mohli zmeniť a doplniť; |
| --- | --- |

b)

sa ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, obsiahnuté v individuálnych alebo kolektívnych zmluvách, alebo dohodách, vnútorných predpisoch podnikov alebo pravidlách, ktorými sa riadia nezávislé povolania a profesie a organizácie zamestnancov a zamestnávateľov, alebo akýchkoľvek iných dojednaniach vyhlásili alebo mohli vyhlásiť za neplatné, alebo aby sa zmenili a doplnili alebo mohli zmeniť a doplniť;

| c) | zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré obsahujú takéto ustanovenia, nesmeli byť schválené alebo rozšírené správnymi opatreniami. |
| --- | --- |

c)

zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré obsahujú takéto ustanovenia, nesmeli byť schválené alebo rozšírené správnymi opatreniami.

Článok 24

Neoprávnené postihovanie

Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov také opatrenia, ktoré sú potrebné na ochranu zamestnancov vrátane zástupcov zamestnancov, stanovené vo vnútroštátnom práve a/alebo praxi, proti prepúšťaniu alebo inému nepriaznivému zaobchádzaniu zo strany zamestnávateľa ako reakcie na sťažnosť v rámci podniku alebo na akékoľvek právne konanie zamerané na presadenie dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania.

Článok 25

Sankcie

Členské štáty ustanovia pravidlá o sankciách uplatňovaných pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Sankcie, ktoré môžu obsahovať platbu náhrady obeti, musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii najneskôr do 5. októbra 2005 a bezodkladne jej oznámia všetky ďalšie zmeny a doplnenia, ktoré na ne majú vplyv.

Článok 26

Predchádzanie diskriminácii

Členské štáty podporia v súlade s vnútroštátnym právom, kolektívnymi zmluvami alebo praxou, zamestnávateľov a tých, ktorí sú zodpovední za prístup k odbornej príprave, aby prijali účinné opatrenia na predchádzanie všetkým formám diskriminácie z dôvodu pohlavia, najmä obťažovaniu a sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, pri prístupe k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu.

Článok 27

Minimálne požiadavky

1.   Členské štáty môžu zaviesť alebo zachovať ustanovenia, ktoré sú pre ochranu zásady rovnakého zaobchádzania priaznivejšie, než je stanovené v tejto smernici.

2.   Vykonávanie tejto smernice nie je za žiadnych okolností dostatočným dôvodom na zníženie úrovne ochrany pracovníkov v oblastiach, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov reagovať na zmeny situácie prijatím zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, ktoré sa líšia od tých, ktoré sú platné v čase oznámenia tejto smernice, za predpokladu, že sú splnené ustanovenia tejto smernice.

Článok 28

Vzťah k ustanoveniam Spoločenstva a vnútroštátnym ustanoveniam

1.   Táto smernica sa nedotýka ustanovení týkajúcich sa ochrany žien, najmä v súvislosti s tehotenstvom a materstvom.

2.   Táto smernica sa taktiež nedotýka ustanovení smernice 96/34/ES a smernice 92/85/EHS.

Článok 29

Uplatňovanie rodového hľadiska

Členské štáty vezmú aktívne do úvahy cieľ rovnosti medzi mužmi a ženami pri tvorbe a vykonávaní zákonov, iných právnych predpisov, správnych opatrení, politík a aktivít v oblastiach uvádzaných v tejto smernici.

Článok 30

Šírenie informácií

Členské štáty zabezpečia, že opatrenia prijaté na základe tejto smernice spoločne s už účinnými ustanoveniami sa uvedú do pozornosti všetkých osôb, ktorých sa týkajú, a to všetkými vhodnými prostriedkami, a pokiaľ možno na pracovisku.

HLAVA IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 31

Správy

1.   Členské štáty do ... (17) oznámia Komisii všetky informácie, ktoré sú pre Komisiu potrebné na vypracovanie správy o uplatňovaní tejto smernice pre Európsky parlament a Radu.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, členské štáty každé štyri roky oznámia Komisii znenia akýchkoľvek opatrení prijatých podľa článku 141 ods. 4 zmluvy, ako aj správy o týchto opatreniach a ich vykonávaní. Na základe týchto informácií Komisia každé štyri roky prijme a uverejní správu obsahujúcu porovnávacie hodnotenie všetkých opatrení na základe vyhlásenia č. 28 priloženého k záverečnému aktu Amsterdamskej zmluvy.

3.   Členské štáty zhodnotia pracovné činnosti uvedené v článku 14 ods. 2, aby sa rozhodli, či je s ohľadom na sociálny rozvoj odôvodnené zachovať uvedené výnimky. Pravidelne, ale najmenej raz za osem rokov informujú Komisiu o výsledkoch tohto hodnotenia.

Článok 32

Preskúmanie

Najneskôr do ... (18) Komisia preskúma uplatňovanie tejto smernice a v prípade potreby navrhne akékoľvek zmeny a doplnenia, ktoré bude pokladať za nevyhnutné.

Článok 33

Vykonávanie

Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do ... (19) alebo zabezpečia, že najneskôr do tohto dátumu manažment a pracovníci prijmú prostredníctvom dohody požadované ustanovenia. Členské štáty môžu, ak je potrebné zohľadniť určité ťažkosti, mať ďalšie obdobie jedného roka na zosúladenie s touto smernicou. Členské štáty podniknú všetky potrebné kroky, aby boli schopné zaručiť výsledky, ktoré ukladá táto smernica. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenia týchto opatrení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri príležitosti ich úradného uverejnenia odkaz na túto smernicu. Uvedú tiež vyhlásenie, že odkazy v existujúcich zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernice zrušené touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a uvedenom vyhlásení upravia členské štáty.

Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva sa obmedzuje na tie ustanovenia, ktoré znamenajú významnú zmenu oproti predchádzajúcim smerniciam. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré zostávajú vo významnej miere nezmenené, vyplýva z predchádzajúcich smerníc.

Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 34

Zrušenie

1.   S účinnosťou od ... (20) sa rušia smernice 75/117/EHS, 76/207/EHS, 86/378/EHS a 97/80/ES bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transponovanie do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc, ako je stanovené v prílohe I časti B.

2.   Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na túto smernicu a vykladajú sa v súlade s korelačnou tabuľkou v prílohe II.

Článok 35

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 36

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 83.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 6. júla 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 10. marca 2006 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Ú. v. ES L 39, 14.2.1976, s. 40. Smernica zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES (Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15).

3

(4)  Ú. v. ES L 225, 12.8.1986, s. 40. Smernica zmenená a doplnená smernicou 96/97/ES (Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 20).

4

(5)  Pozri prílohu I časť A.

5

(6)  Ú. v. ES L 45, 19.2.1975, s. 19.

6

(7)  Ú. v. ES L 14, 20.1.1998, s. 6. Smernica zmenená a doplnená smernicou 98/52/ES (Ú. v. ES L 205, 22.7.1998, s. 66).

7

(8)  262/88, Barber/Guardian Royal Exchange Assurance Group, Zb. 1990, s. I-1889.

8

(9)  C-7/93, Bestuur van het Algemeen Burgerlijk Pensioenfonds/G. A. Beune, Zb. 1994, s. I-4471.

9

(10)  C- 351/00, Pirkko Niemi, Zb. 2002, s. I-7007.

10

(11)  Protokol č. 17 týkajúci sa článku 141 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (1992).

11

(12)  Ú. v. ES L 348, 28.11.1992, s. 1.

12

(13)  Ú. v. ES L 145, 19.6.1996, s. 4. Smernica zmenená a doplnená smernicou 97/75/ES (Ú. v. ES L 10, 16.1.1998, s. 24).

13

(14)  Ú. v. ES C 218, 31.7.2000, s. 5.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

15

(16)  Ú. v. ES L 6, 10.1.1979, s. 24.

16

(17)  Štyri a pol roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

17

(18)  Šesť a pol roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

18

(19)  Dvoch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

19

(20)  Troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

20

---

PRÍLOHA I

ČASŤ A

Zrušené smernice spolu s ich následnými zmenami a doplneniami

| Smernica Rady 75/117/EHS | Ú. v. ES L 45, 19.2.1975, s. 19 |
| --- | --- |

Smernica Rady 75/117/EHS

Ú. v. ES L 45, 19.2.1975, s. 19

| Smernica Rady 76/207/EHS | Ú. v. ES L 39, 14.2.1976, s. 40 |
| --- | --- |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES | Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15 |

Smernica Rady 76/207/EHS

Ú. v. ES L 39, 14.2.1976, s. 40

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES

Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15

| Smernica Rady 86/378/EHS | Ú. v. ES L 225, 12.8.1986, s. 40 |
| --- | --- |
| Smernica 96/97/ES | Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 20 |

Smernica Rady 86/378/EHS

Ú. v. ES L 225, 12.8.1986, s. 40

Smernica 96/97/ES

Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 20

| Smernica Rady 97/80/ES | Ú. v. ES L 14, 20.1.1998, s. 6 |
| --- | --- |
| Smernica 98/52/ES | Ú. v. ES L 205, 22.7.1998, s. 66 |

Smernica Rady 97/80/ES

Ú. v. ES L 14, 20.1.1998, s. 6

Smernica 98/52/ES

Ú. v. ES L 205, 22.7.1998, s. 66

ČASŤ B

Zoznam lehôt na transponovanie do vnútroštátneho práva a dátumy uplatňovania

(uvedené v článku 34 ods. 1)

| Smernica | Lehota na transponovanie | Dátum uplatňovania |
| --- | --- | --- |
| Smernica 75/117/EHS | 19. 2. 1976 | |
| Smernica 76/207/EHS | 14. 8. 1978 | |
| Smernica 86/378/EHS | 1. 1. 1993 | |
| Smernica 96/97/ES | 1. 7. 1997 | 17. 5. 1990 v súvislosti s pracovníkmi, s výnimkou pracovníkov alebo osôb, ktoré si za nich nárokujú, ktorí pred týmto dňom navrhli začatie súdneho konania alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa vnútroštátneho práva.
  Článok 8 smernice 86/378/EHS – najneskôr 1. 1. 1993.
  Prvá zarážka článku 6 ods. 1 písm. i) smernice 86/378/EHS – najneskôr 1. 1. 1999. |
| Smernica 97/80/ES | 1. 1. 2001 | Pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska – 22. 7. 2001. |
| Smernica 98/52/ES | 22. 7. 2001 | |
| Smernica 2002/73/ES | 5. 10. 2005 | |

Smernica

Lehota na transponovanie

Dátum uplatňovania

Smernica 75/117/EHS

19. 2. 1976

Smernica 76/207/EHS

14. 8. 1978

Smernica 86/378/EHS

1. 1. 1993

Smernica 96/97/ES

1. 7. 1997

17. 5. 1990 v súvislosti s pracovníkmi, s výnimkou pracovníkov alebo osôb, ktoré si za nich nárokujú, ktorí pred týmto dňom navrhli začatie súdneho konania alebo uplatnili rovnocenný nárok podľa vnútroštátneho práva.

Článok 8 smernice 86/378/EHS – najneskôr 1. 1. 1993.

Prvá zarážka článku 6 ods. 1 písm. i) smernice 86/378/EHS – najneskôr 1. 1. 1999.

Smernica 97/80/ES

1. 1. 2001

Pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska – 22. 7. 2001.

Smernica 98/52/ES

22. 7. 2001

Smernica 2002/73/ES

5. 10. 2005

---

PRÍLOHA II

KORELAČNÁ TABUĽKA

| Smernica 75/117 | Smernica 76/207 | Smernica 86/378 | Smernica 97/80 | Táto smernica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | článok 1 ods. 1 | článok 1 | článok 1 | článok 1 |
| – | článok 1 ods. 2 | – | – | – |
| – | článok 2 ods. 2 prvá zarážka | – | – | článok 2 ods. 1 písm. a) |
| – | článok 2 ods. 2 druhá zarážka | – | článok 2 ods. 2 | článok 2 ods. 1 písm. b) |
| – | článok 2 ods. 2 tretia a štvrtá zarážka | – | – | článok 2 ods. 1 písm. c) a d) |
| – | – | – | – | článok 2 ods. 1 písm. e) |
| – | – | článok 2 ods. 1 | – | článok 2 ods. 1 písm. f) |
| – | článok 2 ods. 3 a 4 a článok 2 ods. 7 tretí pododsek | – | – | článok 2 ods. 2 |
| – | článok 2 ods. 8 | – | – | článok 3 |
| článok 1 | – | – | – | článok 4 |
| – | – | článok 5 ods. 1 | – | článok 5 |
| – | – | článok 3 | – | článok 6 |
| – | – | článok 4 | – | článok 7 ods. 1 |
| – | – | – | – | článok 7 ods. 2 |
| – | – | článok 2 ods. 2 | – | článok 8 ods. 1 |
| – | – | článok 2 ods. 3 | – | článok 8 ods. 2 |
| – | – | článok 6 | – | článok 9 |
| – | – | článok 8 | – | článok 10 |
| – | – | článok 9 | – | článok 11 |
| – | – | (článok 2 smernice 96/97/ES) | – | článok 12 |
| – | – | článok 9a | – | článok 13 |
| – | článok 2 ods. 1 a článok 3 ods. 1 | – | článok 2 ods. 1 | článok 14 ods. 1 |
| – | článok 2 ods. 6 | – | – | článok 14 ods. 2 |
| – | článok 2 ods. 7 druhý pododsek | – | – | článok 15 |
| – | článok 2 ods. 7 štvrtý pododsek druhá a tretia veta | – | – | článok 16 |
| článok 2 | článok 6 ods. 1 | článok 10 | – | článok 17 ods. 1 |
| – | článok 6 ods. 3 | – | – | článok 17 ods. 2 |
| – | článok 6 ods. 4 | – | – | článok 17 ods. 3 |
| – | článok 6 ods. 2 | – | – | článok 18 |
| – | – | – | články 3 a 4 | článok 19 |
| – | článok 8a | – | – | článok 20 |
| – | článok 8b | – | – | článok 21 |
| – | článok 8c | – | – | článok 22 |
| články 3 a 6 | článok 3 ods. 2 písm. a) | – | – | článok 23 písm. a) |
| článok 4 | článok 3 ods. 2 písm. b) | článok 7 písm. a) | – | článok 23 písm. b) |
| – | – | článok 7 písm. b) | – | článok 23 písm. c) |
| článok 5 | článok 7 | článok 11 | – | článok 24 |
| článok 6 | – | – | – | – |
| – | článok 8d | – | – | článok 25 |
| – | článok 2 ods. 5 | – | – | článok 26 |
| – | článok 8e ods. 1 | – | článok 4 ods. 2 | článok 27 ods. 1 |
| – | článok 8e ods. 2 | – | článok 6 | článok 27 ods. 2 |
| – | článok 2 ods. 7 prvý pododsek | článok 5 ods. 2 | – | článok 28 ods. 1 |
| – | článok 2 ods. 7 štvrtý pododsek prvá veta | – | – | článok 28 ods. 2 |
| – | článok 1 ods. 1a | – | – | článok 29 |
| článok 7 | článok 8 | – | článok 5 | článok 30 |
| článok 9 | článok 10 | článok 12 ods. 2 | článok 7 štvrtý pododsek | článok 31 ods. 1 a 2 |
| – | článok 9 ods. 2 | – | – | článok 31 ods. 3 |
| – | – | – | – | článok 32 |
| článok 8 | článok 9 ods. 1 prvý pododsek a článok 9 ods. 2 a 3 | článok 12 ods. 1 | článok 7 prvý, druhý a tretí pododsek | článok 33 |
| – | článok 9 ods. 1 druhý pododsek | – | – | – |
| – | – | – | – | článok 34 |
| – | – | – | – | článok 35 |
| – | – | – | – | článok 36 |
| – | – | príloha | – | – |

Smernica 75/117

Smernica 76/207

Smernica 86/378

Smernica 97/80

Táto smernica

–

článok 1 ods. 1

článok 1

článok 1

článok 1

–

článok 1 ods. 2

–

–

–

–

článok 2 ods. 2 prvá zarážka

–

–

článok 2 ods. 1 písm. a)

–

článok 2 ods. 2 druhá zarážka

–

článok 2 ods. 2

článok 2 ods. 1 písm. b)

–

článok 2 ods. 2 tretia a štvrtá zarážka

–

–

článok 2 ods. 1 písm. c) a d)

–

–

–

–

článok 2 ods. 1 písm. e)

–

–

článok 2 ods. 1

–

článok 2 ods. 1 písm. f)

–

článok 2 ods. 3 a 4 a článok 2 ods. 7 tretí pododsek

–

–

článok 2 ods. 2

–

článok 2 ods. 8

–

–

článok 3

článok 1

–

–

–

článok 4

–

–

článok 5 ods. 1

–

článok 5

–

–

článok 3

–

článok 6

–

–

článok 4

–

článok 7 ods. 1

–

–

–

–

článok 7 ods. 2

–

–

článok 2 ods. 2

–

článok 8 ods. 1

–

–

článok 2 ods. 3

–

článok 8 ods. 2

–

–

článok 6

–

článok 9

–

–

článok 8

–

článok 10

–

–

článok 9

–

článok 11

–

–

(článok 2 smernice 96/97/ES)

–

článok 12

–

–

článok 9a

–

článok 13

–

článok 2 ods. 1 a článok 3 ods. 1

–

článok 2 ods. 1

článok 14 ods. 1

–

článok 2 ods. 6

–

–

článok 14 ods. 2

–

článok 2 ods. 7 druhý pododsek

–

–

článok 15

–

článok 2 ods. 7 štvrtý pododsek druhá a tretia veta

–

–

článok 16

článok 2

článok 6 ods. 1

článok 10

–

článok 17 ods. 1

–

článok 6 ods. 3

–

–

článok 17 ods. 2

–

článok 6 ods. 4

–

–

článok 17 ods. 3

–

článok 6 ods. 2

–

–

článok 18

–

–

–

články 3 a 4

článok 19

–

článok 8a

–

–

článok 20

–

článok 8b

–

–

článok 21

–

článok 8c

–

–

článok 22

články 3 a 6

článok 3 ods. 2 písm. a)

–

–

článok 23 písm. a)

článok 4

článok 3 ods. 2 písm. b)

článok 7 písm. a)

–

článok 23 písm. b)

–

–

článok 7 písm. b)

–

článok 23 písm. c)

článok 5

článok 7

článok 11

–

článok 24

článok 6

–

–

–

–

–

článok 8d

–

–

článok 25

–

článok 2 ods. 5

–

–

článok 26

–

článok 8e ods. 1

–

článok 4 ods. 2

článok 27 ods. 1

–

článok 8e ods. 2

–

článok 6

článok 27 ods. 2

–

článok 2 ods. 7 prvý pododsek

článok 5 ods. 2

–

článok 28 ods. 1

–

článok 2 ods. 7 štvrtý pododsek prvá veta

–

–

článok 28 ods. 2

–

článok 1 ods. 1a

–

–

článok 29

článok 7

článok 8

–

článok 5

článok 30

článok 9

článok 10

článok 12 ods. 2

článok 7 štvrtý pododsek

článok 31 ods. 1 a 2

–

článok 9 ods. 2

–

–

článok 31 ods. 3

–

–

–

–

článok 32

článok 8

článok 9 ods. 1 prvý pododsek a článok 9 ods. 2 a 3

článok 12 ods. 1

článok 7 prvý, druhý a tretí pododsek

článok 33

–

článok 9 ods. 1 druhý pododsek

–

–

–

–

–

–

–

článok 34

–

–

–

–

článok 35

–

–

–

–

článok 36

–

–

príloha

–

–

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Na základe článku 141 ods. 3 zmluvy predložila Komisia 21. apríla 2004 Rade návrh smernice Rady o rovnakom zaobchádzaní s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania.

Európsky parlament poskytol svoje stanovisko 6. júla 2005 (prvé čítanie).

Hospodársky a sociálny výbor zaujal svoje stanovisko 15. decembra 2004.

Komisia predložila zmenený a doplnený návrh 26. augusta 2005.

Rada prijala spoločnú pozíciu 10. marca 2006 v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy.

II.   CIEĽ

Hlavnými cieľmi tejto smernice, ktorá združuje do jedného nástroja sedem existujúcich smerníc (1) súvisiacich s rovnakými príležitosťami a rovnakým zaobchádzaním, je vytvorenie čitateľnejších a prístupnejších právnych predpisov Spoločenstva, zníženie právnej neistoty začlenením príslušnej judikatúry Európskeho súdneho dvora a zvýšenie jednoznačnosti, pokiaľ ide o horizontálne ustanovenia v smernici 2002/73/ES.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecné poznámky

Spoločná pozícia Rady sa ustanovila v súlade s postupom prepracovania, pričom sa všetky úpravy znenia navrhované Komisiou alebo vložené Radou alebo Parlamentom jasne označili.

Je potrebné poznamenať, že dohoda o spoločnej pozícii vznikla na základe neformálnych tripartitných rokovaní, po niekoľkých zasadnutiach medzi úradujúcim predsedníctvom (LUX a UK), spravodajcom, tieňovými spravodajcami a príslušnými zástupcami Komisie. Rada EPSCO dosiahla 8. decembra 2005 politickú dohodu o tomto znení a ako súčasť kompromisnej dohody s Parlamentom Rada a Komisia uviedli v zápisnici Rady vyhlásenia o rodičovskej dovolenke (2).

2.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu

Európsky parlament 6. júla 2005 prijal v prvom čítaní 93 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.

2.1   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté Radou

V spoločnej pozícii Rada zohľadnila 74 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Z týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Rada:

| — | prijala 37 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v plnej miere v podobe, v akej ich Komisia prijala vo svojom zmenenom a doplnenom návrhu. Sú to pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8, 9, 14, 15, 19, 22, 23, 27, 28, 34, 37 – 42, 45, 47, 50, 51, 52, 58, 59, 60, 62, 64, 66, 68, 74, 75, 78, 82, 85, 87, 91, 92 a 93. |
| --- | --- |

—

prijala 37 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v plnej miere v podobe, v akej ich Komisia prijala vo svojom zmenenom a doplnenom návrhu. Sú to pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8, 9, 14, 15, 19, 22, 23, 27, 28, 34, 37 – 42, 45, 47, 50, 51, 52, 58, 59, 60, 62, 64, 66, 68, 74, 75, 78, 82, 85, 87, 91, 92 a 93.

| — | prijala 24 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v zásade alebo čiastočne na základe prístupu, ktorý použila Komisia (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 2, 5, 6, 11, 17, 18, 20, 21, 24, 107, 31, 32, 35, 36, 108, 43, 48, 49, 56, 71, 72, 76, 80/81/102 a 83). |
| --- | --- |

—

prijala 24 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v zásade alebo čiastočne na základe prístupu, ktorý použila Komisia (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 2, 5, 6, 11, 17, 18, 20, 21, 24, 107, 31, 32, 35, 36, 108, 43, 48, 49, 56, 71, 72, 76, 80/81/102 a 83).

| — | dosiahla kompromis s Parlamentom o ďalších 13 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4, 101, 25, 26, 55, 88, 61, 67, 69/70, 73, 103, 89/104 a 105). |
| --- | --- |

—

dosiahla kompromis s Parlamentom o ďalších 13 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4, 101, 25, 26, 55, 88, 61, 67, 69/70, 73, 103, 89/104 a 105).

2.2   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu neprijaté Radou

Rada neprijala 14 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov z dôvodov, ktoré vysvetlila Komisia vo svojom zmenenom a doplnenom návrhu (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 1, 100, 3, 12, 13, 29, 30, 53, 54, 57, 36, 77, 84 a 86). Rada tiež nemohla prijať ďalších 5 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov z technických a jazykových dôvodov:

| — | v súvislosti s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 107 Rada uprednostňuje zachovať štandardné odôvodnenie, ktorým sa odkazuje na tabuľky zhody, |
| --- | --- |

—

v súvislosti s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 107 Rada uprednostňuje zachovať štandardné odôvodnenie, ktorým sa odkazuje na tabuľky zhody,

| — | názov článku 3 pôvodného návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33) je nadbytočný, keďže Rada presunula tento text do článkov 6 a 28, |
| --- | --- |

—

názov článku 3 pôvodného návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33) je nadbytočný, keďže Rada presunula tento text do článkov 6 a 28,

| — | názov článku 20 pôvodného návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 65) je nadbytočný, keďže Rada z dôvodu jednotnosti presunula tento text do článku 19 ods. 4 (dôkazné bremeno), |
| --- | --- |

—

názov článku 20 pôvodného návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 65) je nadbytočný, keďže Rada z dôvodu jednotnosti presunula tento text do článku 19 ods. 4 (dôkazné bremeno),

| — | v článku 25 sa použil pojem „penalties“ namiesto „sanctions“, pretože toto je správny právny pojem v angličtine (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 79), |
| --- | --- |

—

v článku 25 sa použil pojem „penalties“ namiesto „sanctions“, pretože toto je správny právny pojem v angličtine (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 79),

| — | aj keď neexistuje zásadný rozdiel v prípade pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 106, považuje sa znenie článku 33 ods. 2a (nový) navrhnuté Radou za jasnejšie. |
| --- | --- |

—

aj keď neexistuje zásadný rozdiel v prípade pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 106, považuje sa znenie článku 33 ods. 2a (nový) navrhnuté Radou za jasnejšie.

3.   Ďalšie zmeny, ktoré urobila Rada

Rada pri prijímaní spoločnej pozície urobila niekoľko ďalších, najmä technických, zmien. V stručnosti sa zmeny týkajú týchto častí:

| | Hlava II kapitola 1: názov sa skrátil zo Zásady rovnakej odmeny na Rovnakú odmenu. |
| --- | --- |

Hlava II kapitola 1: názov sa skrátil zo Zásady rovnakej odmeny na Rovnakú odmenu.

| | Hlava II kapitola 2: názov sa podobným spôsobom skrátil na Rovnaké zaobchádzanie v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

Hlava II kapitola 2: názov sa podobným spôsobom skrátil na Rovnaké zaobchádzanie v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia.

| | Článok 6: názov Vecný rozsah pôsobnosti sa doplnil do tohto nového článku, (ktorý Parlament vynechal v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 40). |
| --- | --- |

Článok 6: názov Vecný rozsah pôsobnosti sa doplnil do tohto nového článku, (ktorý Parlament vynechal v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 40).

| | Hlava II kapitola 3: názov sa podobným spôsobom skrátil na Rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave, postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky. |
| --- | --- |

Hlava II kapitola 3: názov sa podobným spôsobom skrátil na Rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave, postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky.

| | Článok 15 ods. 1 pôvodného návrhu Komisie: znenie sa presunulo do článku 2 ods. 2 písm. c) – pozri pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31, ale Parlament po vypustení znenia článku 15 ods. 1 nenavrhol zodpovedajúci pozmeňujúci a doplňujúci návrh . |
| --- | --- |

Článok 15 ods. 1 pôvodného návrhu Komisie: znenie sa presunulo do článku 2 ods. 2 písm. c) – pozri pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31, ale Parlament po vypustení znenia článku 15 ods. 1 nenavrhol zodpovedajúci pozmeňujúci a doplňujúci návrh .

| | Hlava III kapitola 2: názov sa skrátil na Presadzovanie rovnakého zaobchádzania – dialóg. |
| --- | --- |

Hlava III kapitola 2: názov sa skrátil na Presadzovanie rovnakého zaobchádzania – dialóg.

| | Hlava III kapitola 3: hlava IV (Vykonávanie) bola nahradená kapitolou 3 o Všeobecných horizontálnych ustanoveniach. |
| --- | --- |

Hlava III kapitola 3: hlava IV (Vykonávanie) bola nahradená kapitolou 3 o Všeobecných horizontálnych ustanoveniach.

| | Odôvodnenie 5 sa z pôvodného návrhu Komisie: vypustilo, keďže sa nepovažovalo za skutočne nevyhnutné. (Z dôvodu koherencie je potrebné uviesť jednotnú definíciu priamej a nepriamej diskriminácie.) |
| --- | --- |

Odôvodnenie 5 sa z pôvodného návrhu Komisie: vypustilo, keďže sa nepovažovalo za skutočne nevyhnutné. (Z dôvodu koherencie je potrebné uviesť jednotnú definíciu priamej a nepriamej diskriminácie.)

| | Odôvodnenie 41: vložilo sa štandardné odôvodnenie, ktoré sa týka tabuliek zhody uvedených v článku 33 o vykonávaní. (V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (3) sa členské štáty podporujú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, ktoré budú podľa možnosti vysvetľovať vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami a uverejnili ich.) |
| --- | --- |

Odôvodnenie 41: vložilo sa štandardné odôvodnenie, ktoré sa týka tabuliek zhody uvedených v článku 33 o vykonávaní. (V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (3) sa členské štáty podporujú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, ktoré budú podľa možnosti vysvetľovať vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami a uverejnili ich.)

Je tiež potrebné uviesť, že sa v rámci bežného postupu právnikov/lingvistov medzi dvoma inštitúciami urobilo v konečnom znení niekoľko ďalších technických úprav. Hlavné úpravy sa týkajú presunutia článku 3 do horizontálnych ustanovení hlavy 1, čo bolo zámerom Parlamentu aj Rady; zosúladenie dátumu v článku 25 s pôvodnými konečnými termínmi na transpozíciu alebo oznámenie v článkoch 11 a 12; a zosúladenie konečného termínu v článku 34 (Zrušenie) s transpozičnými dátumami v článku 33.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že spoločná pozícia ako celok je v súlade so základnými cieľmi zmeneného a doplneného návrhu Komisie. Rada je tiež toho názoru, že tam, kde to bolo možné v rámci postupu prepracovania, zohľadnila hlavné ciele sledované Európskym parlamentom vo svojich pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch pôvodného návrhu Komisie.

---

(1)  Ide o tieto smernice: smernica 75/117/EHS (zásada rovnakej odmeny); smernica 86/378/EHS zmenená a doplnená smernicou 96/97/ES (zásada rovnakého zaobchádzania v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia); smernica 76/207/EHS zmenená a doplnená smernicou 2002/73/ES (zásada rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami); smernica 97/80/ES zmenená a doplnená smernicou 98/52/ES (dôkazné bremeno).

(2)  Dokument 14878/05.

(3)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

---