# Eiropas Savienības C 115/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 115 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 16. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 115

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 16. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Reģionu komiteja |
| | 62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī |
| 2006/C 115/1 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Komisijas paziņojums Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam | 1 |
| 2006/C 115/2 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu valsts atbalsta rīcības plāns mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam | 6 |
| 2006/C 115/3 | Reģionu komitejas 2005. gada 16. novembra pašiniciatīvas atzinums par tematu Konkurētspēja un decentralizācija | 10 |
| 2006/C 115/4 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme | 27 |
| 2006/C 115/7 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo Parlamentu loma Savienības demokrātiskajā dzīvē | 32 |
| 2006/C 115/8 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pamatnostādnes par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli | 35 |
| 2006/C 115/9 | Reģionu Komitejas Atzinums par tematu Decentralizēta sadarbība ES attīstības politikas reformā | 42 |
| 2006/C 115/0 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam | 47 |
| 2006/C 115/1 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei par Eiropejisku nākotni Kosovai | 53 |
| 2006/C 115/2 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcību pasākuma Eiropas Kultūras galvaspilsēta veicināšanai no 2007. gada līdz 2019. gadam | 56 |
| 2006/C 115/3 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām KOM(2005) 94 galīgā red. | 61 |
| 2006/C 115/4 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģijaPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) ceļā uz taisnīgu sabiedrību | 65 |
| 2006/C 115/5 | Reģionu komitejas rezolūcija par tēmu Eiropas Komisijas darba programma un Reģionu komitejas prioritātes 2006. gadam | 69 |
| 2006/C 115/6 | Rezolūcija par tematu ceļā uz finanšu plānu 2007.—2013. gadam | 73 |
| 2006/C 115/7 | Reģionu komitejas perspektīvas Atzinums par tematu Visu transporta veidu drošība, ieskaitot jautājumu par finansēšanu | 75 |
| 2006/C 115/8 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu Iedzīvotāji Eiropai, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu | 81 |
| 2006/C 115/9 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Meža stratēģijas īstenošanu | 84 |
| 2006/C 115/0 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Reģionālo un vietējo varu ieguldījums ar klimata pārmaiņām saistītu problēmu risināšanā | 88 |
| 2006/C 115/1 | Reģionu komitejas izpētes ziņojums par tematu Direktīvas par atkritumu poligoniem (1999/31/EK) īstenošana reģionālā un vietējā līmenī | 95 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī

2006/C 115/1

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Komisijas paziņojums Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam

1

2006/C 115/2

Reģionu komitejas Atzinums par tematu valsts atbalsta rīcības plāns mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam

6

2006/C 115/3

Reģionu komitejas 2005. gada 16. novembra pašiniciatīvas atzinums par tematu Konkurētspēja un decentralizācija

10

2006/C 115/4

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)

17

2006/C 115/5

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)

20

2006/C 115/6

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme

27

2006/C 115/7

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo Parlamentu loma Savienības demokrātiskajā dzīvē

32

2006/C 115/8

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pamatnostādnes par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli

35

2006/C 115/9

Reģionu Komitejas Atzinums par tematu Decentralizēta sadarbība ES attīstības politikas reformā

42

2006/C 115/0

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam

47

2006/C 115/1

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei par Eiropejisku nākotni Kosovai

53

2006/C 115/2

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcību pasākuma Eiropas Kultūras galvaspilsēta veicināšanai no 2007. gada līdz 2019. gadam

56

2006/C 115/3

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām KOM(2005) 94 galīgā red.

61

2006/C 115/4

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģijaPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) ceļā uz taisnīgu sabiedrību

65

2006/C 115/5

Reģionu komitejas rezolūcija par tēmu Eiropas Komisijas darba programma un Reģionu komitejas prioritātes 2006. gadam

69

2006/C 115/6

Rezolūcija par tematu ceļā uz finanšu plānu 2007.—2013. gadam

73

2006/C 115/7

Reģionu komitejas perspektīvas Atzinums par tematu Visu transporta veidu drošība, ieskaitot jautājumu par finansēšanu

75

2006/C 115/8

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu Iedzīvotāji Eiropai, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu

81

2006/C 115/9

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Meža stratēģijas īstenošanu

84

2006/C 115/0

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Reģionālo un vietējo varu ieguldījums ar klimata pārmaiņām saistītu problēmu risināšanā

88

2006/C 115/1

Reģionu komitejas izpētes ziņojums par tematu Direktīvas par atkritumu poligoniem (1999/31/EK) īstenošana reģionālā un vietējā līmenī

95

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/1

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Eiropas Komisijas paziņojums “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam””

(2006/C 115/01)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam” KOM(2005) 299 galīgā red.;

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 5. jūlija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu konsultēties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā;

ņemot vērā Reģionu komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tēmu;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Trešais starpposma ziņojums par kohēziju: ceļā uz partnerību izaugsmei, nodarbinātībai un kohēzijai” KOM (2005) 192 galīgā red. {SEC(2005)632};

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. februārī pieņemto paziņojumu “Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju — jauna partnerība kohēzijai: konverģence, konkurētspēja, sadarbība” (KOM (2004) 107 galīgā red. — CdR 120/2004 fin. (1));

ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 23. februārī pieņemto atzinumu par finanšu plānu — Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — Paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi (2007.– 2013.)” (KOM(2004) 101 galīgā red. — CdR 162/2004 fin) (2);

ņemot vērā“Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu” (KOM(2004) 495 galīgā red. — 2004/0167(COD) — CdR 233/2004 (3)),

ņemot vērā“Priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi” (KOM(2004) 494 galīgā red. — 2004/0166 (AVC) — CdR 234/2004 (4)),

ņemot vērā“Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas sociālo fondu” (KOM(2004) 493 galīgā red. — 2004/0165 (COD) — CdR 240/2004 (5)),

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, “ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus” (KOM(2004) 492 galīgā red. — 2004/0163 (AVC) — CdR 232/2004 fin (6)),

ņemot vērā RK biroja 2005. gada 2. septembrī pieņemto Birmingemas Deklarāciju “Kohēzijas politika un valstu ietvarplāni Lisabonas stratēģijas īstenošanai”;

ņemot vērā Komitejas 2005. gada 30. septembrī Teritoriālās kohēzijas politikas komisijā pieņemto atzinumu (CdR 140/2005 rev. 1) par minēto jautājumu (ziņotājs: Alain Rousset kgs, Akvitānijas reģiona padomes priekšsēdētājs (FR/ESP),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

I.   Vispārējas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1) | pieņem zināšanai Eiropas Komisijas 2005. gada 5. jūlijā pieņemtās Kopienas stratēģiskās vadlīnijas (KSV); |
| --- | --- |

1)

pieņem zināšanai Eiropas Komisijas 2005. gada 5. jūlijā pieņemtās Kopienas stratēģiskās vadlīnijas (KSV);

| 2) | atzinīgi vērtē mazāk attīstītiem reģioniem piešķirto, ar Konverģences mērķi skaidri apliecināto prioritāti, kas jo sevišķi saistīta ar desmit jauno dalībvalstu uzņemšanu. Tāpat kā iepriekšējo paaudžu programmu gadījumā, lai paātrinātu minēto reģionu ekonomisko un sociālo attīstību, Eiropai pret tiem ir jāapliecina solidaritāte; |
| --- | --- |

2)

atzinīgi vērtē mazāk attīstītiem reģioniem piešķirto, ar Konverģences mērķi skaidri apliecināto prioritāti, kas jo sevišķi saistīta ar desmit jauno dalībvalstu uzņemšanu. Tāpat kā iepriekšējo paaudžu programmu gadījumā, lai paātrinātu minēto reģionu ekonomisko un sociālo attīstību, Eiropai pret tiem ir jāapliecina solidaritāte;

| 3) | atzinīgi vērtē arī vēlmi, piemērojot nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķi, turpināt attiecināt Eiropas kohēzijas politiku uz visiem Eiropas reģioniem, uzsver tomēr, ka minētā mērķa ietvaros prioritāte ir jāpiešķir perifēriem un/vai mazāk konkurētspējīgiem reģioniem, lai mazinātu atpalicību reģionu attīstībā gan starp reģioniem, gan pašu reģionu ietvaros; kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir mazināt atpalicību vietējā un reģionālā līmenī, nevis atbalstīt viskonkurētspējīgākos reģionus; |
| --- | --- |

3)

atzinīgi vērtē arī vēlmi, piemērojot nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķi, turpināt attiecināt Eiropas kohēzijas politiku uz visiem Eiropas reģioniem, uzsver tomēr, ka minētā mērķa ietvaros prioritāte ir jāpiešķir perifēriem un/vai mazāk konkurētspējīgiem reģioniem, lai mazinātu atpalicību reģionu attīstībā gan starp reģioniem, gan pašu reģionu ietvaros; kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir mazināt atpalicību vietējā un reģionālā līmenī, nevis atbalstīt viskonkurētspējīgākos reģionus;

| 4) | pauž nožēlu, ka KSV ietvaros netiek nodalītas konverģences reģionu prioritātes un nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķim pakļauto reģionu prioritātes; konkurētspējas un nodarbinātības mērķim ir jāattiecas uz projektiem, kuru uzdevums ir palielināt reģionālo konkurētspēju (zinātniskā pētniecība, inovācijas, izglītība/apmācība pieejamība no transporta viedokļa, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), vispārējas nozīmes pakalpojumi) un izvairīties no šobrīd tik bieži kritizētās līdzekļu saskaldīšanas; |
| --- | --- |

4)

pauž nožēlu, ka KSV ietvaros netiek nodalītas konverģences reģionu prioritātes un nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķim pakļauto reģionu prioritātes; konkurētspējas un nodarbinātības mērķim ir jāattiecas uz projektiem, kuru uzdevums ir palielināt reģionālo konkurētspēju (zinātniskā pētniecība, inovācijas, izglītība/apmācība pieejamība no transporta viedokļa, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), vispārējas nozīmes pakalpojumi) un izvairīties no šobrīd tik bieži kritizētās līdzekļu saskaldīšanas;

| 5) | pauž gandarījumu, ka kohēzijas politika tiek virzīta tā, lai tā kalpotu par līdzekli Lisabonas stratēģijas ieviešanā reģionālajā līmenī, taču uzsver, ka ir absolūti nepieciešams, lai kohēzijas politika visupirms kalpotu par līdzekli attīstības atšķirību mazināšanai vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

5)

pauž gandarījumu, ka kohēzijas politika tiek virzīta tā, lai tā kalpotu par līdzekli Lisabonas stratēģijas ieviešanā reģionālajā līmenī, taču uzsver, ka ir absolūti nepieciešams, lai kohēzijas politika visupirms kalpotu par līdzekli attīstības atšķirību mazināšanai vietējā un reģionālajā līmenī;

| 6) | uzsver fundamentālo dokumenta nozīmi Kopienas kohēzijas politikas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izstrādē, kā arī minētās politikas atbilstības nospraustajiem mērķiem un prioritātēm kontrolē Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

6)

uzsver fundamentālo dokumenta nozīmi Kopienas kohēzijas politikas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izstrādē, kā arī minētās politikas atbilstības nospraustajiem mērķiem un prioritātēm kontrolē Eiropas līmenī;

| 7) | uzsver prasību, lai reģionālajai un kohēzijas politikai būtu viens stratēģisks Eiropas līmeņa dokuments, kāds, starp citu, jau vairākus gadus pastāv attiecībā uz Eiropas Nodarbinātības stratēģiju; |
| --- | --- |

7)

uzsver prasību, lai reģionālajai un kohēzijas politikai būtu viens stratēģisks Eiropas līmeņa dokuments, kāds, starp citu, jau vairākus gadus pastāv attiecībā uz Eiropas Nodarbinātības stratēģiju;

| 8) | pauž šaubas par neatbilstību starp dokumentā paustajām ambīcijām un līdzekļiem, ko atsevišķas valstis ir gatavas veltīt to sasniegšanai finanšu plāna 2007. — 2013. gadam ietvaros; |
| --- | --- |

8)

pauž šaubas par neatbilstību starp dokumentā paustajām ambīcijām un līdzekļiem, ko atsevišķas valstis ir gatavas veltīt to sasniegšanai finanšu plāna 2007. — 2013. gadam ietvaros;

| 9) | šaubās arī par minētā dokumenta izmantošanu, it sevišķi, ja finanšu plāns neatbildīs reālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

9)

šaubās arī par minētā dokumenta izmantošanu, it sevišķi, ja finanšu plāns neatbildīs reālajām vajadzībām;

| 10) | atzīst, ka, lai gan ir jāievēro subsidiaritātes princips, ļaujot dalībvalstīm pašām pielāgot KSV savām vajadzībām un īpašajiem apstākļiem, ir svarīgi, lai dalībvalstis struktūrfondu līdzekļus neizmantotu savu nacionālo politiku finansēšanai; |
| --- | --- |

10)

atzīst, ka, lai gan ir jāievēro subsidiaritātes princips, ļaujot dalībvalstīm pašām pielāgot KSV savām vajadzībām un īpašajiem apstākļiem, ir svarīgi, lai dalībvalstis struktūrfondu līdzekļus neizmantotu savu nacionālo politiku finansēšanai;

| 11) | pauž bažas par risku, ko šāda novirze varētu nozīmēt Kopienas kohēzijas politikas ilglaicīgai turpināšanai, ņemot vērā, ka kohēzijas politika ir viena no tam politikām, ko Eiropas iedzīvotāji izjūt visvairāk; |
| --- | --- |

11)

pauž bažas par risku, ko šāda novirze varētu nozīmēt Kopienas kohēzijas politikas ilglaicīgai turpināšanai, ņemot vērā, ka kohēzijas politika ir viena no tam politikām, ko Eiropas iedzīvotāji izjūt visvairāk;

| 12) | šajā sakarā pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija dalībvalstu spiediena rezultātā ir atteikusies pievienot dokumenta nacionālos variantus, kas balstās uz dalībvalstu ar Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) palīdzību veiktās teritoriālās izpētes programmas rezultātiem un kas ļautu pārbaudīt kopienu un valstu mērķu stratēģisko konsekvenci teritoriālās kohēzijas jomā. |
| --- | --- |

12)

šajā sakarā pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija dalībvalstu spiediena rezultātā ir atteikusies pievienot dokumenta nacionālos variantus, kas balstās uz dalībvalstu ar Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) palīdzību veiktās teritoriālās izpētes programmas rezultātiem un kas ļautu pārbaudīt kopienu un valstu mērķu stratēģisko konsekvenci teritoriālās kohēzijas jomā.

1.   Kopienas stratēģiskās vadlīnijas (KSV) un Lisabonas stratēģija

Reģionu komiteja

| 1.1 | atkārtoti pauž vispārīgu atbalstu Lisabonas stratēģijai un pieņem zināšanai šo Eiropas Komisijas gribas apliecinājumu strukturēt KSV galvenokārt saistībā ar minēto stratēģiju, taču izsaka nožēlu par vides prioritātes un Gēteborgas stratēģijas atbīdīšanu otrajā plānā; |
| --- | --- |

1.1

atkārtoti pauž vispārīgu atbalstu Lisabonas stratēģijai un pieņem zināšanai šo Eiropas Komisijas gribas apliecinājumu strukturēt KSV galvenokārt saistībā ar minēto stratēģiju, taču izsaka nožēlu par vides prioritātes un Gēteborgas stratēģijas atbīdīšanu otrajā plānā;

| 1.2 | piekrīt Eiropas Komisijas ierosinātajām prioritātēm (padarīt Eiropu un tās reģionus par pievilcīgāku vietu investīciju veikšanai, uzlabot zināšanu un inovāciju kā galveno izaugsmes faktoru līmeni un veicināt lielāka skaita un labākas kvalitātes darba vietu radīšanu); |
| --- | --- |

1.2

piekrīt Eiropas Komisijas ierosinātajām prioritātēm (padarīt Eiropu un tās reģionus par pievilcīgāku vietu investīciju veikšanai, uzlabot zināšanu un inovāciju kā galveno izaugsmes faktoru līmeni un veicināt lielāka skaita un labākas kvalitātes darba vietu radīšanu);

| 1.3 | pauž nožēlu par to, ka galveno prioritāšu uzskaitījums nesatur līdzsvarotas konkurētspējas jēdzienu; atgādina savu ieinteresētību, lai tāda pati uzmanība tiktu pievērsta trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem (ekonomikai, sociālajiem jautājumiem un videi); |
| --- | --- |

1.3

pauž nožēlu par to, ka galveno prioritāšu uzskaitījums nesatur līdzsvarotas konkurētspējas jēdzienu; atgādina savu ieinteresētību, lai tāda pati uzmanība tiktu pievērsta trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem (ekonomikai, sociālajiem jautājumiem un videi);

| 1.4 | atkārtoti uzsver, ka Lisabonas stratēģijas, tāpat kā Eiropas Nodarbinātības stratēģijas galvenais trūkums ir tās īstenošana, sevišķi valstu līmenī; pauž nožēlu sevišķi par to, ka nepastāv īsteni decentralizēta pieeja un ka ar koordinācijas metodes palīdzību nav izdevies iesaistīt vietējās un reģionālās varas; pauž nožēlu, ka tās ietvaros izveidojusies sadarbība turpina būt tikai starpvaldību sadarbība un neņem vērā sociālo partneru arvien pieaugošo nozīmi Lisabonas procesā; |
| --- | --- |

1.4

atkārtoti uzsver, ka Lisabonas stratēģijas, tāpat kā Eiropas Nodarbinātības stratēģijas galvenais trūkums ir tās īstenošana, sevišķi valstu līmenī; pauž nožēlu sevišķi par to, ka nepastāv īsteni decentralizēta pieeja un ka ar koordinācijas metodes palīdzību nav izdevies iesaistīt vietējās un reģionālās varas; pauž nožēlu, ka tās ietvaros izveidojusies sadarbība turpina būt tikai starpvaldību sadarbība un neņem vērā sociālo partneru arvien pieaugošo nozīmi Lisabonas procesā;

| 1.5 | tādēļ izsaka gandarījumu par to, ka Komisija turpmāk vēlas, lai vietējām un reģionālajām varām minētās stratēģijas ieviešanā būtu galvenā loma, un par to, ka tās mērķu sasniegšana tiek saistīta ar kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

1.5

tādēļ izsaka gandarījumu par to, ka Komisija turpmāk vēlas, lai vietējām un reģionālajām varām minētās stratēģijas ieviešanā būtu galvenā loma, un par to, ka tās mērķu sasniegšana tiek saistīta ar kohēzijas politiku;

| 1.6 | tādēļ pastāv uz to, ka ir vajadzīgs, lai Kopienas stratēģijas pamatnostādnes, kurās dalībvalstis un reģioni izklāsta savas kohēzijas politikas stratēģiskās prioritātes, tiktu iekļautas Nacionālajās Lisabonas rīcības programmās, un uz to, lai tiktu uzsvērta reģionālā un vietējā līmeņa nozīmība teritoriālās stratēģiskās attīstības jomā; |
| --- | --- |

1.6

tādēļ pastāv uz to, ka ir vajadzīgs, lai Kopienas stratēģijas pamatnostādnes, kurās dalībvalstis un reģioni izklāsta savas kohēzijas politikas stratēģiskās prioritātes, tiktu iekļautas Nacionālajās Lisabonas rīcības programmās, un uz to, lai tiktu uzsvērta reģionālā un vietējā līmeņa nozīmība teritoriālās stratēģiskās attīstības jomā;

| 1.7 | vēlas, lai papildus konverģences reģioniem, ko Kopiena atbalsta prioritāri, struktūrfondu līdzekļi nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa ietvaros tiktu piešķirti perifēriem un mazāk konkurētspējīgiem reģioniem, lai prioritārā kārtā paātrinātu to attīstību tādās prioritārās jomās kā pētniecība, inovācija, izglītība un apmācība, kā arī pieejamība (transports, IKT un vispārējas nozīmes pakalpojumi); katram Eiropas reģionam ir jāspēj īstenot pašam sava Lisabonas stratēģija vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

1.7

vēlas, lai papildus konverģences reģioniem, ko Kopiena atbalsta prioritāri, struktūrfondu līdzekļi nākotnes Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa ietvaros tiktu piešķirti perifēriem un mazāk konkurētspējīgiem reģioniem, lai prioritārā kārtā paātrinātu to attīstību tādās prioritārās jomās kā pētniecība, inovācija, izglītība un apmācība, kā arī pieejamība (transports, IKT un vispārējas nozīmes pakalpojumi); katram Eiropas reģionam ir jāspēj īstenot pašam sava Lisabonas stratēģija vietējā un reģionālā līmenī;

| 1.8 | brīdina par Eiropas fondu izmantošanu tādu valstu vai Kopienas politiku finansēšanai vai līdzfinansēšanai (Eiropas transporta tīkls, Pētniecības un attīstības pamatprogramma, Konkurētspējas un jauninājumu programma), kas attiecas tikai uz valsts iekšējo konkurētspēju un nav saistītas ar teritoriālo kohēziju, tādēļ nav iekļaujamas kohēzijas politikā; ja vēl var uzskatīt par pieļaujamu to, ka mazāk attīstītie reģioni var izmantot struktūrfondus minētajiem finansēšanas veidiem, tad būtu kaitējoši, ja nākotnes konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilstošie reģioni minēto fondu līdzekļus nevarētu virzīt galvenokārt uz patiesajām reģionālās attīstības prioritātēm; |
| --- | --- |

1.8

brīdina par Eiropas fondu izmantošanu tādu valstu vai Kopienas politiku finansēšanai vai līdzfinansēšanai (Eiropas transporta tīkls, Pētniecības un attīstības pamatprogramma, Konkurētspējas un jauninājumu programma), kas attiecas tikai uz valsts iekšējo konkurētspēju un nav saistītas ar teritoriālo kohēziju, tādēļ nav iekļaujamas kohēzijas politikā; ja vēl var uzskatīt par pieļaujamu to, ka mazāk attīstītie reģioni var izmantot struktūrfondus minētajiem finansēšanas veidiem, tad būtu kaitējoši, ja nākotnes konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilstošie reģioni minēto fondu līdzekļus nevarētu virzīt galvenokārt uz patiesajām reģionālās attīstības prioritātēm;

| 1.9 | apstiprina savu prasību arī turpmāk pieļaut privātā līdzfinansējuma iespējas; |
| --- | --- |

1.9

apstiprina savu prasību arī turpmāk pieļaut privātā līdzfinansējuma iespējas;

| 1.10 | atgādina, ka, ja pašreizējā plānošanas periodā nozaru politikām ir jāveicina kohēzijas mērķu sasniegšana, tad, sākot ar 2007. gadu, notiks pretējais — kohēzijas politikai būs jāfinansē nozaru politikas; |
| --- | --- |

1.10

atgādina, ka, ja pašreizējā plānošanas periodā nozaru politikām ir jāveicina kohēzijas mērķu sasniegšana, tad, sākot ar 2007. gadu, notiks pretējais — kohēzijas politikai būs jāfinansē nozaru politikas;

| 1.11 | vēlas līdz ar to panākt, lai KSV strukturēšana ap Lisabonas stratēģiju nedotu izdevību dalībvalstīm piesavināties kohēzijas politiku savu nacionālo politiku finansēšanai, neņemot vērā to teritorijās piemērojamo ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas principu; |
| --- | --- |

1.11

vēlas līdz ar to panākt, lai KSV strukturēšana ap Lisabonas stratēģiju nedotu izdevību dalībvalstīm piesavināties kohēzijas politiku savu nacionālo politiku finansēšanai, neņemot vērā to teritorijās piemērojamo ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas principu;

| 1.12 | tādējādi brīdina pret iespējamiem ES kohēzijas politikas “renacionalizācijas” draudiem; |
| --- | --- |

1.12

tādējādi brīdina pret iespējamiem ES kohēzijas politikas “renacionalizācijas” draudiem;

| 1.13 | tādēļ vēlas, lai KSV saturētu skaidrus un konkrētus mērķus teritoriālās kohēzijas jomā, tādējādi samazinot minēto risku. |
| --- | --- |

1.13

tādēļ vēlas, lai KSV saturētu skaidrus un konkrētus mērķus teritoriālās kohēzijas jomā, tādējādi samazinot minēto risku.

2.   Teritoriālās kohēzijas politikas dimensija

Reģionu komiteja

| 2.1 | pauž nožēlu, ka kohēzijas teritoriālā dimensija nav kļuvusi par atsevišķu prioritāti vai par visās trīs dokumentā definētajās galvenajās prioritātēs iekļautu horizontālu prioritāti un ka tā nekalpo par vadošo principu visām KSV tieši tādā pašā mērā kā sociālā un ekonomiskā kohēzija; |
| --- | --- |

2.1

pauž nožēlu, ka kohēzijas teritoriālā dimensija nav kļuvusi par atsevišķu prioritāti vai par visās trīs dokumentā definētajās galvenajās prioritātēs iekļautu horizontālu prioritāti un ka tā nekalpo par vadošo principu visām KSV tieši tādā pašā mērā kā sociālā un ekonomiskā kohēzija;

| 2.2 | atkārtoti uzsver, ka tieši teritoriālā dimensija ir reģionālās un kohēzijas politikas pamats; |
| --- | --- |

2.2

atkārtoti uzsver, ka tieši teritoriālā dimensija ir reģionālās un kohēzijas politikas pamats;

| 2.3 | tādēļ pauž neizpratni par to, ka nodaļa par teritoriālo dimensiju attiecas tikai uz pilsētām un lauku rajoniem un ir daudz pieticīgāka par Eiropas Komisijas trešajā ziņojumā par kohēziju paustajām ambīcijām, kaut arī teritoriālā dinamika ļauj iesaistītajām struktūrām un iedzīvotājiem uz vietām pašiem novērtēt Eiropas Savienības politiku ietekmi; atgādina nepieciešamību reģionālās attīstības plānos atspoguļot arī pilsētu dimensiju; |
| --- | --- |

2.3

tādēļ pauž neizpratni par to, ka nodaļa par teritoriālo dimensiju attiecas tikai uz pilsētām un lauku rajoniem un ir daudz pieticīgāka par Eiropas Komisijas trešajā ziņojumā par kohēziju paustajām ambīcijām, kaut arī teritoriālā dinamika ļauj iesaistītajām struktūrām un iedzīvotājiem uz vietām pašiem novērtēt Eiropas Savienības politiku ietekmi; atgādina nepieciešamību reģionālās attīstības plānos atspoguļot arī pilsētu dimensiju;

| 2.4 | lūdz ņemt vērā līdzsvarotas konkurētspējas jēdzienu veidā, kā tas atspoguļots Līgumā par Eiropas Savienību, un Kopienas teritorijas policentrisko attīstību, kuri ļautu pielāgot politiku raksturu un intensitāti objektīvajai situācijai reģionu konkurētspējas jomā; |
| --- | --- |

2.4

lūdz ņemt vērā līdzsvarotas konkurētspējas jēdzienu veidā, kā tas atspoguļots Līgumā par Eiropas Savienību, un Kopienas teritorijas policentrisko attīstību, kuri ļautu pielāgot politiku raksturu un intensitāti objektīvajai situācijai reģionu konkurētspējas jomā;

| 2.5 | vēlas, lai teritoriālajā dimensijā tiktu ietverts punkts īpaši par reģioniem ar nepārejošiem nelabvēlīgiem apstākļiem (salas, kalni un reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu), nomaļiem reģioniem, vārīgiem lauku reģioniem un grūtībās esošām pilsētu zonām, kā arī par saiknes stiprināšanu starp pilsētām un laukiem; RK atzīst pilsētu un pilsētu zonu stratēģisko nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā, lai izveidotu drošas, vienotas un ilgtspējīgas kopienas pat visatpalikušākajās pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

2.5

vēlas, lai teritoriālajā dimensijā tiktu ietverts punkts īpaši par reģioniem ar nepārejošiem nelabvēlīgiem apstākļiem (salas, kalni un reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu), nomaļiem reģioniem, vārīgiem lauku reģioniem un grūtībās esošām pilsētu zonām, kā arī par saiknes stiprināšanu starp pilsētām un laukiem; RK atzīst pilsētu un pilsētu zonu stratēģisko nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā, lai izveidotu drošas, vienotas un ilgtspējīgas kopienas pat visatpalikušākajās pilsētu teritorijās;

| 2.6 | šajā saistībā gaida Eiropas Komisijas Paziņojuma par kohēzijas politikas stratēģisko vadlīniju pilsētas dimensiju publicēšanu; |
| --- | --- |

2.6

šajā saistībā gaida Eiropas Komisijas Paziņojuma par kohēzijas politikas stratēģisko vadlīniju pilsētas dimensiju publicēšanu;

| 2.7 | uzstājīgāk atgādina, ka vietējās un reģionālas varas teritoriālo kohēziju uzskata par tādu būtisku mērķi, kas ir nepieciešams un neatņemams ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķi papildinošs elements; |
| --- | --- |

2.7

uzstājīgāk atgādina, ka vietējās un reģionālas varas teritoriālo kohēziju uzskata par tādu būtisku mērķi, kas ir nepieciešams un neatņemams ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķi papildinošs elements;

| 2.8 | pauž nožēlu par to, ka visā dokumentā tik maza nozīme ir piešķirta teritoriālajai sadarbībai; šajā sakarā pauž bažas par dalībvalstu iecerēto, šim fundamentālajam reģionālas un kohēzijas politikas mērķim piešķiramo finanšu samazinājumu; |
| --- | --- |

2.8

pauž nožēlu par to, ka visā dokumentā tik maza nozīme ir piešķirta teritoriālajai sadarbībai; šajā sakarā pauž bažas par dalībvalstu iecerēto, šim fundamentālajam reģionālas un kohēzijas politikas mērķim piešķiramo finanšu samazinājumu;

| 2.9 | atkārtoti pauž atbalstu būtiskajam Eiropas integrācijas līdzeklim — pārrobežu sadarbībai; vēlas, lai tādām jomām kā kultūra, vide, sakari starp vadības struktūrām, civilā aizsardzība vai veselības aizsardzība minētajā mehānismā tiktu piešķirta adekvāta vērība; |
| --- | --- |

2.9

atkārtoti pauž atbalstu būtiskajam Eiropas integrācijas līdzeklim — pārrobežu sadarbībai; vēlas, lai tādām jomām kā kultūra, vide, sakari starp vadības struktūrām, civilā aizsardzība vai veselības aizsardzība minētajā mehānismā tiktu piešķirta adekvāta vērība;

| 2.10 | iesaka pasākumu veikšanai īstenot patiesu pārnacionālu sadarbību, kas pārsniegtu vienkāršas sadarbības starp dalībvalstīm robežas, šāda veida sadarbība ir uzskatāma par īstenu teritoriālās kohēzijas līdzekli; |
| --- | --- |

2.10

iesaka pasākumu veikšanai īstenot patiesu pārnacionālu sadarbību, kas pārsniegtu vienkāršas sadarbības starp dalībvalstīm robežas, šāda veida sadarbība ir uzskatāma par īstenu teritoriālās kohēzijas līdzekli;

| 2.11 | aicina, lai pārnacionālā sadarbība kļūtu par stratēģisku elementu teritoriālajā strukturēšanā un teritoriju sadarbībā; atgādina, ka ESPON darbība satur daudz ierosmju pārnacionālās sadarbības attīstīšanai dažos galvenajos virzienos; vēlas lielāku vietējo un reģionālo varu iesaisti ne tikai programmu vadībā, bet arī atbalsta pasākumu prioritāšu definēšanā; |
| --- | --- |

2.11

aicina, lai pārnacionālā sadarbība kļūtu par stratēģisku elementu teritoriālajā strukturēšanā un teritoriju sadarbībā; atgādina, ka ESPON darbība satur daudz ierosmju pārnacionālās sadarbības attīstīšanai dažos galvenajos virzienos; vēlas lielāku vietējo un reģionālo varu iesaisti ne tikai programmu vadībā, bet arī atbalsta pasākumu prioritāšu definēšanā;

| 2.12 | aicina dalībvalstis nesamazināt Eiropas Komisijas ierosināto pārnacionālajai sadarbībai paredzēto budžetu; |
| --- | --- |

2.12

aicina dalībvalstis nesamazināt Eiropas Komisijas ierosināto pārnacionālajai sadarbībai paredzēto budžetu;

| 2.13 | iesaka veltīt lielāku uzmanību starpreģionālajam aspektam un aicina nosprausto mērķu sasniegšanai piešķirt pietiekami lielu budžetu. |
| --- | --- |

2.13

iesaka veltīt lielāku uzmanību starpreģionālajam aspektam un aicina nosprausto mērķu sasniegšanai piešķirt pietiekami lielu budžetu.

3.   Finanšu resursu atbilstība deklarētajiem mērķiem

Reģionu komiteja

| 3.1 | vispirms atgādina, ka Eiropas Savienībai ir jābūt tās vēlmēm un it īpaši Eiropadomes sanāksmes Lisabonā nospraustajiem mērķiem atbilstošam budžetam; |
| --- | --- |

3.1

vispirms atgādina, ka Eiropas Savienībai ir jābūt tās vēlmēm un it īpaši Eiropadomes sanāksmes Lisabonā nospraustajiem mērķiem atbilstošam budžetam;

| 3.2 | tādēļ pauž bažas par par lielo neatbalstību starp izteiktajām stratēģiskajām ambīcijām un nelielajiem finanšu līdzekļiem, kādus varētu piešķirt, ņemot vērā pēdējās sarunas starpvaldību līmenī; |
| --- | --- |

3.2

tādēļ pauž bažas par par lielo neatbalstību starp izteiktajām stratēģiskajām ambīcijām un nelielajiem finanšu līdzekļiem, kādus varētu piešķirt, ņemot vērā pēdējās sarunas starpvaldību līmenī;

| 3.3 | šajā sakarā pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav ierosinājusi koncentrēt Kopienu atbalstu tajās jomās un reģionos, kuros atbalsta pasākumiem būtu īstens sviras efekts; |
| --- | --- |

3.3

šajā sakarā pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav ierosinājusi koncentrēt Kopienu atbalstu tajās jomās un reģionos, kuros atbalsta pasākumiem būtu īstens sviras efekts;

| 3.4 | tādēļ uzskata, ka attiecībā uz nākamo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi būtu lietderīgi nošķirt Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējuma kritērijus no Eiropas Sociālā fonda (ESF) kritērijiem, jo ir saprotams, ka ESF acīmredzamu iemeslu — bezdarbs un sociālā atstumtība — dēļ aptver visus Savienības reģionus, kamēr piešķirot līdzekļus ERAF atbalsta pasākumu ietvaros, jāņem vērā zināms skaits teritoriālo kritēriju; |
| --- | --- |

3.4

tādēļ uzskata, ka attiecībā uz nākamo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi būtu lietderīgi nošķirt Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējuma kritērijus no Eiropas Sociālā fonda (ESF) kritērijiem, jo ir saprotams, ka ESF acīmredzamu iemeslu — bezdarbs un sociālā atstumtība — dēļ aptver visus Savienības reģionus, kamēr piešķirot līdzekļus ERAF atbalsta pasākumu ietvaros, jāņem vērā zināms skaits teritoriālo kritēriju;

| 3.5 | iesaka strukturālos fondus piešķirt, vispirms vismazāk konkurētspējīgiem un vismazāk attīstītajiem reģioniem, balstoties uz Kopienas kritērijiem, taču sabalansēšanu veikt pēc skaidriem un objektīviem teritoriāliem kritērijiem; |
| --- | --- |

3.5

iesaka strukturālos fondus piešķirt, vispirms vismazāk konkurētspējīgiem un vismazāk attīstītajiem reģioniem, balstoties uz Kopienas kritērijiem, taču sabalansēšanu veikt pēc skaidriem un objektīviem teritoriāliem kritērijiem;

| 3.6 | visbeidzot pauž nožēlu par to, ka 2005. gada 16. un 17. jūnija Eiropadomes sanāksmes laikā netika panākta vienošanās par finanšu plānu; atgādina negatīvās sekas uz nākamā plānošanas perioda (2007. — 2013. gads) sagatavošanu, kādas varētu atstāt ieilgusī nespēja panākt vienošanos šajā jomā; |
| --- | --- |

3.6

visbeidzot pauž nožēlu par to, ka 2005. gada 16. un 17. jūnija Eiropadomes sanāksmes laikā netika panākta vienošanās par finanšu plānu; atgādina negatīvās sekas uz nākamā plānošanas perioda (2007. — 2013. gads) sagatavošanu, kādas varētu atstāt ieilgusī nespēja panākt vienošanos šajā jomā;

II   Rekomendācijas

Reģionu komiteja

| 1. | uzsver Eiropas Komisijas paveikto darbu stratēģiska dokumenta sagatavošanā, taču izsaka šaubas par to, kā to izmantos dalībvalstis; |
| --- | --- |

1.

uzsver Eiropas Komisijas paveikto darbu stratēģiska dokumenta sagatavošanā, taču izsaka šaubas par to, kā to izmantos dalībvalstis;

| 2. | vēlreiz apliecina savu atbalstu tādas prioritātes piešķiršanai konverģences reģioniem, kas ir īpaši saistīta ar desmit jauno dalībvalstu uzņemšanu; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz apliecina savu atbalstu tādas prioritātes piešķiršanai konverģences reģioniem, kas ir īpaši saistīta ar desmit jauno dalībvalstu uzņemšanu;

| 3. | uzskata, ka reģionālā un kohēzijas politika nedrīkstētu aprobežoties tikai ar dalībvalstu veiktu Lisabonas stratēģijā par prioritārām uzskatīto nozaru politiku finansēšanu; kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir mazināt atšķirības vietējā un reģionālajā līmenī, nevis atbalstīt viskonkurētspējīgākos reģionus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka reģionālā un kohēzijas politika nedrīkstētu aprobežoties tikai ar dalībvalstu veiktu Lisabonas stratēģijā par prioritārām uzskatīto nozaru politiku finansēšanu; kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir mazināt atšķirības vietējā un reģionālajā līmenī, nevis atbalstīt viskonkurētspējīgākos reģionus;

| 4. | pauž viedokli, ka sekmīgs Lisabonas stratēģijas iznākums ir pirmām kārtām atkarīgs no tā, kāda būs tās izpratne vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

4.

pauž viedokli, ka sekmīgs Lisabonas stratēģijas iznākums ir pirmām kārtām atkarīgs no tā, kāda būs tās izpratne vietējā un reģionālā līmenī;

| 5. | pauž vēlmi, lai nākotnes konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilstošie reģioni varētu koncentrēt Kopienu atbalsta pasākumus patiesu reģionālā līmenī īstenojamu reģionālās attīstības stratēģiju finansēšanai; |
| --- | --- |

5.

pauž vēlmi, lai nākotnes konkurētspējas un nodarbinātības mērķim atbilstošie reģioni varētu koncentrēt Kopienu atbalsta pasākumus patiesu reģionālā līmenī īstenojamu reģionālās attīstības stratēģiju finansēšanai;

| 6. | pauž uztraukumu par to, ka netiek patiesi ņemta vērā teritoriālā dimensija, kas, būtībā, ir galvenais patiesas Kopienas kohēzijas politikas pastāvēšanas iemesls; |
| --- | --- |

6.

pauž uztraukumu par to, ka netiek patiesi ņemta vērā teritoriālā dimensija, kas, būtībā, ir galvenais patiesas Kopienas kohēzijas politikas pastāvēšanas iemesls;

| 7. | piešķir līdz ar to vislielāko nozīmi teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanai, kas ir jo sevišķi svarīgi paplašinātajā Eiropā; |
| --- | --- |

7.

piešķir līdz ar to vislielāko nozīmi teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanai, kas ir jo sevišķi svarīgi paplašinātajā Eiropā;

| 8. | vēlas lielāku līdzsvaru starp Eiropas Savienības un dalībvalstu konkurētspējas prasībām un teritoriālas kohēzijas nepieciešamību Kopienas teritorijā; |
| --- | --- |

8.

vēlas lielāku līdzsvaru starp Eiropas Savienības un dalībvalstu konkurētspējas prasībām un teritoriālas kohēzijas nepieciešamību Kopienas teritorijā;

| 9. | uzskata, ka minēto labāko līdzsvaru ir iespējams panākt, ja visi Eiropas reģioni atbilstu atbalsta pasākumu kritērijiem un ja notiktu reāla teritoriālās dimensijas iekļaušana dalībvalstu izstrādātajos valstu stratēģiskajos plānos ar mērķi koncentrēt Kopienu atbalsta pasākumus uz perifēriem un/vai mazāk konkurētspējīgajiem reģioniem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka minēto labāko līdzsvaru ir iespējams panākt, ja visi Eiropas reģioni atbilstu atbalsta pasākumu kritērijiem un ja notiktu reāla teritoriālās dimensijas iekļaušana dalībvalstu izstrādātajos valstu stratēģiskajos plānos ar mērķi koncentrēt Kopienu atbalsta pasākumus uz perifēriem un/vai mazāk konkurētspējīgajiem reģioniem;

| 10. | iesaka piešķirt lielāku nozīmi teritoriālajai sadarbībai vispār un īpaši pārnacionālajai sadarbībai, Kopienas teritoriju strukturēšanai piešķirot stratēģiskāku raksturu un tam atvēlot pietiekamus budžeta līdzekļus; |
| --- | --- |

10.

iesaka piešķirt lielāku nozīmi teritoriālajai sadarbībai vispār un īpaši pārnacionālajai sadarbībai, Kopienas teritoriju strukturēšanai piešķirot stratēģiskāku raksturu un tam atvēlot pietiekamus budžeta līdzekļus;

| 11. | vēlreiz apliecina savu atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumiem finanšu plānam laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam. uzskata, ka Kopienas Stratēģisko vadlīniju ietvaros formulētos mērķus nebūs iespējams sasniegt bez tāda reālistiska un ambicioza Kopienas budžeta piešķiršanas, kas ļautu turpināt īstenot patiesu reģionālo un kohēzijas politiku visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

11.

vēlreiz apliecina savu atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumiem finanšu plānam laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam. uzskata, ka Kopienas Stratēģisko vadlīniju ietvaros formulētos mērķus nebūs iespējams sasniegt bez tāda reālistiska un ambicioza Kopienas budžeta piešķiršanas, kas ļautu turpināt īstenot patiesu reģionālo un kohēzijas politiku visā Eiropas Savienībā.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 318, 22.12.2004, 1. lpp.

1

(2)  OV C 164, 05.07.2005, 4. lpp.

2

(3)  OV C 231, 20.09.2005., 19. lpp.

3

(4)  OV C 231, 20.09.2005., 35. lpp.

4

(5)  OV C 164, 05.07.2005., 48. lpp.

5

(6)  OV C 231, 20.09.2005., 1. lpp.

6

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/6

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu valsts atbalsta rīcības plāns mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam

(2006/C 115/02)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “VALSTS ATBALSTA RĪCĪBAS PLĀNS — mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam”, KOM(2005) 107 galīgā red.,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 8. jūnija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā,

ņemot vērā tās Biroja 2005. gada 22. februāra lēmumu dot norādījumu Ekonomikas un sociālās politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. jūlija lēmumu par Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu par valsts palīdzību piešķiršanu publiskajiem dienestiem kompensāciju formas veidā noteiktiem uzņēmumiem, kam uzticēta pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšana, Komisijas direktīvu ../.../EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par finansu attiecību caurspīdīgumu starp Dalībvalstīm un publiskajiem uzņēmumiem sniegto palīdzību, un Kopienas uzraudzības projektu par Valsts palīdzības piešķiršanu publiskajiem dienestiem kompensāciju formas veidā,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu (CdR 77/2005 fin),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Komisijas lēmumu par Līguma 86. panta piemērošanu par valsts palīdzību piešķiršanu publiskajiem dienestiem kompensāciju formas veidā noteiktiem uzņēmumiem, Komisijas direktīvu ../.../EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par finansu attiecību caurspīdīgumu starp Dalībvalstīm un publiskajiem uzņēmumiem sniegto palīdzību, un Kopienas uzraudzības projektu par Valsts palīdzības piešķiršanu publiskajiem dienestiem kompensāciju formas veidā (CdR 155/2004 fin) (1);

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu attiecībā uz Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (CdR 327/2004) (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 24. februāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas atjaunošanu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinuma projektu CdR 225/2005 rev. 1, ko 2005. gada 23. septembrī pieņēma tās Ekonomikas un sociālās politikas komisija (ziņotājs:
  Gabor Bihary
  kgs, Galvaspilsētas Ģenerālās asamblejas loceklis, Galvaspilsētas Ģenerālās asamblejas Eiropas integrācijas un ārlietu komitejas priekšsēdētājs (HU/PSE),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas pieeju attiecībā uz valsts atbalsta politikas reformas plašu apspriešanu un Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu ar Reģionu komitejas starpniecību,

atkārto savu līdzšinējo nostāju attiecībā uz reģionālā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu.

1.   Modernizēta valsts atbalsta politika Lisabonas stratēģijas izaugsmei un darbavietu radīšanai ietvaros

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta politikai jābūt cieši saistītai ar Lisabonas stratēģijas mērķiem un tāpat atzinīgi vērtē tās pārorientāciju uz selektīvāku horizontālu pieeju (neatstājot bez ievērības īpašos mērķreģionus) un koncentrēšanos uz galvenajiem politikas virzieniem kā, piemēram, jauninājumi, pētniecība un attīstība, cilvēkresursi, uzņēmējdarbība, vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumi, reģionālais atbalsts, ilgtspējīga vide, transports, enerģētika, informācija un komunikāciju tehnoloģiju infrastruktūras; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta politikai jābūt cieši saistītai ar Lisabonas stratēģijas mērķiem un tāpat atzinīgi vērtē tās pārorientāciju uz selektīvāku horizontālu pieeju (neatstājot bez ievērības īpašos mērķreģionus) un koncentrēšanos uz galvenajiem politikas virzieniem kā, piemēram, jauninājumi, pētniecība un attīstība, cilvēkresursi, uzņēmējdarbība, vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumi, reģionālais atbalsts, ilgtspējīga vide, transports, enerģētika, informācija un komunikāciju tehnoloģiju infrastruktūras;

| 1.2 | uzskata, ka Komisijas izstrādātais “tirgus nepilnības” kritērijs, kas attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, ir interesanta pieeja, bet kas netiek pamatots uz EK līgumu jēdzienu, netiek skaidri definēts un kas nav piemērojams gadījumos, kad tirgus nepastāv. Tātad iestājas pret to, ka “tirgus nepilnības” ir galvenais valsts atbalsta saņemšanas kritērijs; uzskata, ka atbalstu var saņemt tikai tādos gadījumos, kad netiek pārkāpts subsidiaritātes princips, un ka dalībvalstīm un reģioniem attiecīgi ir jāveic “tirgus nepilnību” novērtēšana un jāattīsta līdzekļi, kā tās novērst; |
| --- | --- |

1.2

uzskata, ka Komisijas izstrādātais “tirgus nepilnības” kritērijs, kas attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, ir interesanta pieeja, bet kas netiek pamatots uz EK līgumu jēdzienu, netiek skaidri definēts un kas nav piemērojams gadījumos, kad tirgus nepastāv. Tātad iestājas pret to, ka “tirgus nepilnības” ir galvenais valsts atbalsta saņemšanas kritērijs; uzskata, ka atbalstu var saņemt tikai tādos gadījumos, kad netiek pārkāpts subsidiaritātes princips, un ka dalībvalstīm un reģioniem attiecīgi ir jāveic “tirgus nepilnību” novērtēšana un jāattīsta līdzekļi, kā tās novērst;

| 1.3 | atgādina, ka Reģionu komitejas 2005. gada 24. februāra rezolūcijā par Lisabonas stratēģijas atjaunošanu ir norādīts, ka “tā vietā, lai tiektos uz mērķi panākt valsts atbalsta kvantitatīvu samazinājumu, ES būtu vairāk jāpievēršas labāka valsts atbalsta nodrošināšanai attiecībā uz ilgtermiņa augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu”; uzskata, ka ir nepareizi koncentrēt uzmanību uz valsts atbalsta vispārējām izmaksām, neveicot valsts atbalsta veidu un attiecīgo labumu, ko tie dod kopējām interesēm, diferenciāciju; |
| --- | --- |

1.3

atgādina, ka Reģionu komitejas 2005. gada 24. februāra rezolūcijā par Lisabonas stratēģijas atjaunošanu ir norādīts, ka “tā vietā, lai tiektos uz mērķi panākt valsts atbalsta kvantitatīvu samazinājumu, ES būtu vairāk jāpievēršas labāka valsts atbalsta nodrošināšanai attiecībā uz ilgtermiņa augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu”; uzskata, ka ir nepareizi koncentrēt uzmanību uz valsts atbalsta vispārējām izmaksām, neveicot valsts atbalsta veidu un attiecīgo labumu, ko tie dod kopējām interesēm, diferenciāciju;

| 1.4 | norāda, ka, mērķtiecīgi un efektīvi izmantojot, valsts atbalsts var ievērojami sekmēt vietējo un reģionālo varu prasību izpildi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un uzskata, ka valsts atbalsta reformas īstenošanā šis apstāklis ir jāņem vērā tāpat kā valsts atbalsta ietekme uz tirgus darbību; |
| --- | --- |

1.4

norāda, ka, mērķtiecīgi un efektīvi izmantojot, valsts atbalsts var ievērojami sekmēt vietējo un reģionālo varu prasību izpildi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un uzskata, ka valsts atbalsta reformas īstenošanā šis apstāklis ir jāņem vērā tāpat kā valsts atbalsta ietekme uz tirgus darbību;

| 1.5 | atzīmē, ka EK līguma 81. un 82. panta par uzņēmumiem piemērojamajiem konkurences noteikumiem mērķis ir konkurences kā patērētāju labklājības palielināšanas līdzekļa aizsardzība. Uzskatot, ka “konkurences” definīcijai visā līgumā ir jābūt viendabīgai un saskaņotai, Reģionu komiteja izsaka nožēlu par to, ka valsts atbalsta rīcības plānā mērķis paaugstināt patērētāju labklājību nav minēts; |
| --- | --- |

1.5

atzīmē, ka EK līguma 81. un 82. panta par uzņēmumiem piemērojamajiem konkurences noteikumiem mērķis ir konkurences kā patērētāju labklājības palielināšanas līdzekļa aizsardzība. Uzskatot, ka “konkurences” definīcijai visā līgumā ir jābūt viendabīgai un saskaņotai, Reģionu komiteja izsaka nožēlu par to, ka valsts atbalsta rīcības plānā mērķis paaugstināt patērētāju labklājību nav minēts;

| 1.6 | ar bažām atzīmē, ka tirdzniecības neietekmējamību starp dalībvalstīm vairs nelieto kā noteicošo kritēriju valsts atbalsta piešķiršanai. RK neuzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību subsīdijas uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, katrā ziņā iespaido vienoto tirgu starp dalībvalstīm vai izraisa nopietnus konkurences izkropļojumus, t. i., rada vai pastiprina attiecīgā uzņēmuma/-u dominējošo stāvokli tirgū; |
| --- | --- |

1.6

ar bažām atzīmē, ka tirdzniecības neietekmējamību starp dalībvalstīm vairs nelieto kā noteicošo kritēriju valsts atbalsta piešķiršanai. RK neuzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību subsīdijas uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, katrā ziņā iespaido vienoto tirgu starp dalībvalstīm vai izraisa nopietnus konkurences izkropļojumus, t. i., rada vai pastiprina attiecīgā uzņēmuma/-u dominējošo stāvokli tirgū;

| 1.7 | uzsver nepieciešamību uzturēt Eiropas Savienības iekšējo investīciju piesaistes starptautisko konkurētspēju un uzskata, ka valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir jāatspoguļo uzņēmējdarbības realitāte atvērtā globalizētā ekonomikā un jānodrošina pietiekama elastība, lai dalībvalstu reģioni varētu konkurēt par ārējo (ārpus ES) investīciju projektiem ar reģioniem, kuri neatrodas ES un saņem lielu palīdzību; |
| --- | --- |

1.7

uzsver nepieciešamību uzturēt Eiropas Savienības iekšējo investīciju piesaistes starptautisko konkurētspēju un uzskata, ka valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir jāatspoguļo uzņēmējdarbības realitāte atvērtā globalizētā ekonomikā un jānodrošina pietiekama elastība, lai dalībvalstu reģioni varētu konkurēt par ārējo (ārpus ES) investīciju projektiem ar reģioniem, kuri neatrodas ES un saņem lielu palīdzību;

| 1.8 | uzskata, ka valsts atbalsts ir svarīgāks lēnākas ekonomiskās izaugsmes periodos, tādēļ ierosina apsvērt elastīgus noteikumus, kuros tas tiktu ņemts vērā; |
| --- | --- |

1.8

uzskata, ka valsts atbalsts ir svarīgāks lēnākas ekonomiskās izaugsmes periodos, tādēļ ierosina apsvērt elastīgus noteikumus, kuros tas tiktu ņemts vērā;

| 1.9 | uzskata arī, ka ekonomiski integrētā teritorijā, jo dalībvalsts ir ekonomiski mazāk attīstīta, jo vairāk varētu būt pamatots lielāks valsts atbalsta procentuālais īpatsvars IKP, lai attīstītu sabiedriskos pakalpojumus vai lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu standartus, kas ir līdzvērtīgi citu dalībvalstu standartiem; turklāt tā uzskata, ka vienas dalībvalsts teritorijā dažos reģionos (īpaši mazāk attīstītajos reģionos un reģionos, kuri ir pārejas posmā) ir jārada īpaši uzlabojumi; |
| --- | --- |

1.9

uzskata arī, ka ekonomiski integrētā teritorijā, jo dalībvalsts ir ekonomiski mazāk attīstīta, jo vairāk varētu būt pamatots lielāks valsts atbalsta procentuālais īpatsvars IKP, lai attīstītu sabiedriskos pakalpojumus vai lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu standartus, kas ir līdzvērtīgi citu dalībvalstu standartiem; turklāt tā uzskata, ka vienas dalībvalsts teritorijā dažos reģionos (īpaši mazāk attīstītajos reģionos un reģionos, kuri ir pārejas posmā) ir jārada īpaši uzlabojumi;

| 1.10 | ierosina Eiropas Komisijai veikt padziļinātu ietekmes analīzi attiecībā uz saviem lēmumiem valsts atbalsta jomā, īpaši ņemot vērā to, ka Valsts atbalsta rīcības plāns balstās uz Valsts atbalsta analīzes “ekonomisko pieeju”; |
| --- | --- |

1.10

ierosina Eiropas Komisijai veikt padziļinātu ietekmes analīzi attiecībā uz saviem lēmumiem valsts atbalsta jomā, īpaši ņemot vērā to, ka Valsts atbalsta rīcības plāns balstās uz Valsts atbalsta analīzes “ekonomisko pieeju”;

| 1.11 | pauž nožēlu, ka Valsts atbalsta rīcības plānā nav atspoguļotas valsts un privātā sektora partnerības īpatnības attiecībā uz valsts atbalstu. |
| --- | --- |

1.11

pauž nožēlu, ka Valsts atbalsta rīcības plānā nav atspoguļotas valsts un privātā sektora partnerības īpatnības attiecībā uz valsts atbalstu.

2.   Koncentrēšanās uz galvenajām prioritātēm

Reģionu komiteja

| 2.1 | atzinīgi novērtē nodomu vienkāršot un konsolidēt kategoriju atbrīvojuma regulas attiecībā uz atbalstu apmācībai un nodarbinātībai, kā arī vērš uzmanību uz to, ka iepriekš minētais dod iespēju saskaņot terminus, piemēram, “neizdevīga darbinieka” definīciju, kas mainās no viena kategoriju atbrīvojuma uz otru; |
| --- | --- |

2.1

atzinīgi novērtē nodomu vienkāršot un konsolidēt kategoriju atbrīvojuma regulas attiecībā uz atbalstu apmācībai un nodarbinātībai, kā arī vērš uzmanību uz to, ka iepriekš minētais dod iespēju saskaņot terminus, piemēram, “neizdevīga darbinieka” definīciju, kas mainās no viena kategoriju atbrīvojuma uz otru;

| 2.2 | uzskata, ka atšķirība starp speciālo apmācību un vispārējo apmācību praksē parasti ir visai samākslota, un tādēļ ierosina turpmāk nediferencēt valsts atbalsta intensitāti, pamatojoties uz minēto kritēriju; |
| --- | --- |

2.2

uzskata, ka atšķirība starp speciālo apmācību un vispārējo apmācību praksē parasti ir visai samākslota, un tādēļ ierosina turpmāk nediferencēt valsts atbalsta intensitāti, pamatojoties uz minēto kritēriju;

| 2.3 | atzinīgi novērtē Komisijas centienus novērst atlikušās neskaidrības pēc tiesas sprieduma Altmark lietā (3), veicot pasākumu kompleksu attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanas noteikumiem, Reģionu komiteja uzskata, ka šādi pasākumi, kas uzliek vietējām un reģionālajām varām par pienākumu labāk formulēt savus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, sekmēs lielāku pārredzamību un demokrātisku pārskatatbildību, administrējot pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; |
| --- | --- |

2.3

atzinīgi novērtē Komisijas centienus novērst atlikušās neskaidrības pēc tiesas sprieduma Altmark lietā (3), veicot pasākumu kompleksu attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanas noteikumiem, Reģionu komiteja uzskata, ka šādi pasākumi, kas uzliek vietējām un reģionālajām varām par pienākumu labāk formulēt savus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, sekmēs lielāku pārredzamību un demokrātisku pārskatatbildību, administrējot pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi;

| 2.4 | atzinīgi vērtē to, ka šajā sakarā Eiropas Komisija piekrīt Reģionu komitejas prasībai atbrīvot slimnīcām un sociālo māju apsaimniekošanas uzņēmumiem piešķiramo valsts atbalstu no paziņošanas procedūras; |
| --- | --- |

2.4

atzinīgi vērtē to, ka šajā sakarā Eiropas Komisija piekrīt Reģionu komitejas prasībai atbrīvot slimnīcām un sociālo māju apsaimniekošanas uzņēmumiem piešķiramo valsts atbalstu no paziņošanas procedūras;

| 2.5 | uzsver, ka vairāk nekā jebkad ir nepieciešams tāds priekšlikums attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu tiesisko regulējumu, kas sekmētu pozitīvu principu definēšanu. Šādam regulējumam būtu jāietver, piemēram:






  — | kritēriji, pēc kuriem nosaka ekonomiska rakstura pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un neekonomiska rakstura pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi atšķirības; |
| --- | --- | --- |

2.5

uzsver, ka vairāk nekā jebkad ir nepieciešams tāds priekšlikums attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu tiesisko regulējumu, kas sekmētu pozitīvu principu definēšanu. Šādam regulējumam būtu jāietver, piemēram:

—

kritēriji, pēc kuriem nosaka ekonomiska rakstura pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un neekonomiska rakstura pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi atšķirības;

| — | pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi principi un vispārējās saistības, piemēram, universāls pakalpojums, nepārtrauktība, kvalitāte, efektivitāte, pieejamība, kā arī lietotāju un patērētāju aizsardzība; |
| --- | --- |

—

pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi principi un vispārējās saistības, piemēram, universāls pakalpojums, nepārtrauktība, kvalitāte, efektivitāte, pieejamība, kā arī lietotāju un patērētāju aizsardzība;

| — | kritēriji tirdzniecības izkropļojumu novēršanai; |
| --- | --- |

—

kritēriji tirdzniecības izkropļojumu novēršanai;

| — | atzītas vietējo un reģionālo varu tiesības pašām sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un finansēšanas pamatprincipi; |
| --- | --- |

—

atzītas vietējo un reģionālo varu tiesības pašām sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un finansēšanas pamatprincipi;

| — | vērtēšanas mehānismi, |
| --- | --- |

—

vērtēšanas mehānismi,

| 2.6 | atzinīgi novērtē Komisijas nodomu izstrādāt vispārēju kategoriju atbrīvojuma regulu, lai atbrīvotu noteiktas atbalsta kategorijas no pienākuma sniegt paziņojumu Komisijai, un uzskata, ka šāda regula nākotnē nodrošinās labāku pārvaldību; |
| --- | --- |

2.6

atzinīgi novērtē Komisijas nodomu izstrādāt vispārēju kategoriju atbrīvojuma regulu, lai atbrīvotu noteiktas atbalsta kategorijas no pienākuma sniegt paziņojumu Komisijai, un uzskata, ka šāda regula nākotnē nodrošinās labāku pārvaldību;

| 2.7 | atbalsta nodomu paplašināt kategoriju atbrīvojuma jomu, iekļaujot tajā atbalstu MVU un pētniecībai un attīstībai; |
| --- | --- |

2.7

atbalsta nodomu paplašināt kategoriju atbrīvojuma jomu, iekļaujot tajā atbalstu MVU un pētniecībai un attīstībai;

| 2.8 | uzskata, ka sakarā ar procedūras prasībām de minimis atbrīvojumu ir ļoti grūti piemērot praksē. Jebkurai de minimis sliekšņa paaugstināšanas gadījumā tādēļ vienlaicīgi jāvienkāršo un jāpaskaidro esošie noteikumi, kas pastāv de minimis regulā, izskaidrojot:






  i) | vai de minimis atbalstam noteikto slieksni piemēro patstāvīgiem uzņēmumiem vai atsevišķām juridiskām vienībām; |
| --- | --- | --- |

2.8

uzskata, ka sakarā ar procedūras prasībām de minimis atbrīvojumu ir ļoti grūti piemērot praksē. Jebkurai de minimis sliekšņa paaugstināšanas gadījumā tādēļ vienlaicīgi jāvienkāršo un jāpaskaidro esošie noteikumi, kas pastāv de minimis regulā, izskaidrojot:

i)

vai de minimis atbalstam noteikto slieksni piemēro patstāvīgiem uzņēmumiem vai atsevišķām juridiskām vienībām;

| ii) | kā tiek ņemts vērā fakts, ka viena juridiskā vienība, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, saņem de minimis atbalstu atšķirīgās dalībvalstīs un |
| --- | --- |

ii)

kā tiek ņemts vērā fakts, ka viena juridiskā vienība, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, saņem de minimis atbalstu atšķirīgās dalībvalstīs un

| iii) | kāds ir EK atbalsta statuss nosakot, vai ir sasniegts de minimis slieksnis; |
| --- | --- |

iii)

kāds ir EK atbalsta statuss nosakot, vai ir sasniegts de minimis slieksnis;

tādēļ atbalsta minimālā sliekšņa paaugstināšanu un aicina to veikt, pamatojoties uz kumulatīvo inflāciju kopš minētā sliekšņa pēdējās paaugstināšanas 2001. gadā,

| 2.9 | uzskata, ka, pamatojoties uz valsts atbalsta palielinājumu sabiedrībai derīgām organizācijām, Komisijai šis atbalsts izteikti un nepārprotami ir jāņem vērā, kā arī jāņem vērā attiecīgie Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi; |
| --- | --- |

2.9

uzskata, ka, pamatojoties uz valsts atbalsta palielinājumu sabiedrībai derīgām organizācijām, Komisijai šis atbalsts izteikti un nepārprotami ir jāņem vērā, kā arī jāņem vērā attiecīgie Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi;

| 2.10 | uzskata, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) infrastruktūras uzlabošana būs tikpat svarīga kā transporta un enerģētikas infrastruktūras uzlabošana; atzīmē, ka tirgus nosacījumi IKT attīstībai tomēr ir atšķirīgi, un tādēļ vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīgas īpašas pamatnostādnes elastīguma paaugstināšanai attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu IKT attīstībai; |
| --- | --- |

2.10

uzskata, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) infrastruktūras uzlabošana būs tikpat svarīga kā transporta un enerģētikas infrastruktūras uzlabošana; atzīmē, ka tirgus nosacījumi IKT attīstībai tomēr ir atšķirīgi, un tādēļ vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīgas īpašas pamatnostādnes elastīguma paaugstināšanai attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu IKT attīstībai;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2005. gada 24. augustā uzsākto apspriešanu par Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai pārskatīšanu, bet pauž nožēlu, ka beigu termiņš atbildēm ir noteikts 2005. gada 10. oktobris; |
| --- | --- |

2.11.1

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2005. gada 24. augustā uzsākto apspriešanu par Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai pārskatīšanu, bet pauž nožēlu, ka beigu termiņš atbildēm ir noteikts 2005. gada 10. oktobris;

| 2.11.2 | pauž atbalstu pašreizējo pamatnostādņu par “patērētāja veselību” apjoma palielināšanai, kas pēc Reģionu komitejas domām ietver “civiliedzīvotāju un viņu vides drošības”, “nodarbināto drošības” un “nodarbināto veselības aizsardzības” jēdzienu; |
| --- | --- |

2.11.2

pauž atbalstu pašreizējo pamatnostādņu par “patērētāja veselību” apjoma palielināšanai, kas pēc Reģionu komitejas domām ietver “civiliedzīvotāju un viņu vides drošības”, “nodarbināto drošības” un “nodarbināto veselības aizsardzības” jēdzienu;

| 2.11.3 | atbalsta nepārprotamus noteikumus ieguldījumu atbalstiem uzņēmumiem vides jomā cīņā ar citu uzņēmumu izraisīto piesārņojumu; |
| --- | --- |

2.11.3

atbalsta nepārprotamus noteikumus ieguldījumu atbalstiem uzņēmumiem vides jomā cīņā ar citu uzņēmumu izraisīto piesārņojumu;

| 2.11.4 | atbalsta augstākas atbalsta intensitātes uzturēšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.11.4

atbalsta augstākas atbalsta intensitātes uzturēšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 2.11.5 | uzskata, ka ir nepieciešams uzturēt augstākā līmenī atbalsta intensitāti tiem reģioniem, kuri sakarā ar ekonomisku pārveidi ir atpalikuši attiecībā uz Acquis communautaire prasību ievērošanu vides jomā; |
| --- | --- |

2.11.5

uzskata, ka ir nepieciešams uzturēt augstākā līmenī atbalsta intensitāti tiem reģioniem, kuri sakarā ar ekonomisku pārveidi ir atpalikuši attiecībā uz Acquis communautaire prasību ievērošanu vides jomā;

| 2.12 | atbalsta Eiropas Komisijas 2005. gada 21. septembrī ierosināto publisko apspriešanu par valsts atbalsta inovācijai noteikumu reformu (KOM 2005 (436)), bet nepiekrīt atbilžu iesniegšanas īsajam termiņam 2005. gada 21. novembrī; |
| --- | --- |

2.12

atbalsta Eiropas Komisijas 2005. gada 21. septembrī ierosināto publisko apspriešanu par valsts atbalsta inovācijai noteikumu reformu (KOM 2005 (436)), bet nepiekrīt atbilžu iesniegšanas īsajam termiņam 2005. gada 21. novembrī;

| 2.12.1 | Komiteja saskaņā ar vienkāršošanas mērķim atbalsta jauninājumu integrāciju Kopienas pašreizējās nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (4), nevis jauna specifiska regulējuma radīšanu; |
| --- | --- |

2.12.1

Komiteja saskaņā ar vienkāršošanas mērķim atbalsta jauninājumu integrāciju Kopienas pašreizējās nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (4), nevis jauna specifiska regulējuma radīšanu;

| 2.12.2 | tā atbalsta ar jauninājumiem saistīto valsts atbalstu piešķirt maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.12.2

tā atbalsta ar jauninājumiem saistīto valsts atbalstu piešķirt maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 2.12.3 | tā lūdz saglabāt pašreizējo atļauto atbalsta apmēru jauninājumiem un reģionālajam atbalstam; |
| --- | --- |

2.12.3

tā lūdz saglabāt pašreizējo atļauto atbalsta apmēru jauninājumiem un reģionālajam atbalstam;

| 2.12.4 | Komiteja attiecībā uz jauninājumu ieviešanu ir pārsteigta, kādēļ ir paredzēti tikai “atbrīvojumi [50 %] no sociālajām iemaksām un citiem vietējiem/reģionālajiem nodokļiem (t.i., nesaistībā ar peļņu)”; |
| --- | --- |

2.12.4

Komiteja attiecībā uz jauninājumu ieviešanu ir pārsteigta, kādēļ ir paredzēti tikai “atbrīvojumi [50 %] no sociālajām iemaksām un citiem vietējiem/reģionālajiem nodokļiem (t.i., nesaistībā ar peļņu)”;

| 2.12.5 | tā atbalsta, ka “valsts atbalstam, kas paredzēts MVU un/vai darbībām, kas nav tiešā veidā saistītas ar tirgu, varētu piemērot arī mazāk stingrus procedūras noteikumus un atbrīvot no paziņošanas pienākuma” KOM (2005) 436 galīgā red. (24. punkts); |
| --- | --- |

2.12.5

tā atbalsta, ka “valsts atbalstam, kas paredzēts MVU un/vai darbībām, kas nav tiešā veidā saistītas ar tirgu, varētu piemērot arī mazāk stingrus procedūras noteikumus un atbrīvot no paziņošanas pienākuma” KOM (2005) 436 galīgā red. (24. punkts);

| 2.12.6 | tomēr nav skaidrs, kādēļ Komisija ir pievērsusi uzmanību “tirgus nepilnībām”. Komisija atzīst, ka ar jauninājumiem saistītās darbības ir īpašas ar to, ka tām bieži nav saistības ar tirgu: “Pieredze rāda, ka iepriekš nevar paredzēt, kuri novatoriskie produkti un pakalpojumi gūs panākumus tirgū.” KOM (2005) 436 galīgā red.(18.punkts). |
| --- | --- |

2.12.6

tomēr nav skaidrs, kādēļ Komisija ir pievērsusi uzmanību “tirgus nepilnībām”. Komisija atzīst, ka ar jauninājumiem saistītās darbības ir īpašas ar to, ka tām bieži nav saistības ar tirgu: “Pieredze rāda, ka iepriekš nevar paredzēt, kuri novatoriskie produkti un pakalpojumi gūs panākumus tirgū.” KOM (2005) 436 galīgā red.(18.punkts).

3.   Valsts atbalsta prakses un procedūru modernizēšana

Reģionu komiteja

| 3.1 | atzinīgi novērtē Komisijas priekšlikumus labākas valsts atbalsta vadības nodrošināšanai, īpaši atbalsta paraugprakses pamatnostādņu izdošanu pēc konsultēšanās ar dalībvalstīm un iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

3.1

atzinīgi novērtē Komisijas priekšlikumus labākas valsts atbalsta vadības nodrošināšanai, īpaši atbalsta paraugprakses pamatnostādņu izdošanu pēc konsultēšanās ar dalībvalstīm un iesaistītajām pusēm;

| 3.2 | atzīmē, ka kopīga atbildība ar dalībvalstīm ir viens no valsts atbalsta reformas pamatjautājumiem, un tādēļ atzinīgi novērtē tos Valsts atbalsta rīcības plāna elementus, kas pastiprina dalībvalstu līdzdalību; |
| --- | --- |

3.2

atzīmē, ka kopīga atbildība ar dalībvalstīm ir viens no valsts atbalsta reformas pamatjautājumiem, un tādēļ atzinīgi novērtē tos Valsts atbalsta rīcības plāna elementus, kas pastiprina dalībvalstu līdzdalību;

| 3.3 | uzskata, ka ir jāizvērtē priekšlikums par neatkarīgu valsts atbalsta pārraudzības iestāžu radīšanu atsevišķās dalībvalstīs, pievēršot uzmanību tādiem jautājumiem kā labums, ko tās var dot šajā procesā, un šo iestāžu funkcijām, un lūdz šajā izvērtēšanā iesaistīt vietējās un reģionālās varas; |
| --- | --- |

3.3

uzskata, ka ir jāizvērtē priekšlikums par neatkarīgu valsts atbalsta pārraudzības iestāžu radīšanu atsevišķās dalībvalstīs, pievēršot uzmanību tādiem jautājumiem kā labums, ko tās var dot šajā procesā, un šo iestāžu funkcijām, un lūdz šajā izvērtēšanā iesaistīt vietējās un reģionālās varas;

| 3.4 | aicina izveidot valsts atbalsta valsts un reģionālo institūciju tīklu, lai nodrošinātu pastāvīgu informācijas un paraugprakses apmaiņu, kam jāveicina dalībvalstu ieguldījums un jāsekmē labāka pārvaldība; |
| --- | --- |

3.4

aicina izveidot valsts atbalsta valsts un reģionālo institūciju tīklu, lai nodrošinātu pastāvīgu informācijas un paraugprakses apmaiņu, kam jāveicina dalībvalstu ieguldījums un jāsekmē labāka pārvaldība;

| 3.5 | atbalsta izvērstu sistēmu ar noteiktu elastīguma pakāpi apvienojumā ar stingru darba grafiku, lai diferencētu vienkāršus gadījumus un tādus, kas ir padziļinātas izpētes vērti; |
| --- | --- |

3.5

atbalsta izvērstu sistēmu ar noteiktu elastīguma pakāpi apvienojumā ar stingru darba grafiku, lai diferencētu vienkāršus gadījumus un tādus, kas ir padziļinātas izpētes vērti;

| 3.6 | atsaucoties uz izziņoto Procedūras regulas 659/1999 pārskatīšanu, aicina nostiprināt trešo pušu (atbalsta saņēmēju un pieteikuma iesniedzēju) tiesības pēc procedūras uzsākšanas; |
| --- | --- |

3.6

atsaucoties uz izziņoto Procedūras regulas 659/1999 pārskatīšanu, aicina nostiprināt trešo pušu (atbalsta saņēmēju un pieteikuma iesniedzēju) tiesības pēc procedūras uzsākšanas;

| 3.7 | aicina konsultēties par 2007./2008. gada plānā paredzēto glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izvērtēšanu vai grozīšanu, kā arī par citām vietējās un reģionālās varas ietekmējošām būtiskām reformām. |
| --- | --- |

3.7

aicina konsultēties par 2007./2008. gada plānā paredzēto glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izvērtēšanu vai grozīšanu, kā arī par citām vietējās un reģionālās varas ietekmējošām būtiskām reformām.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 43, 18.02.2005, 13. lpp.

1

(2)  OV C 164, 05.07.2005, 53. lpp.

2

(3)  Lieta C-280/00, 24.07.2003.

3

(4)  OV C 45, 17/02/1996, 5.-16. lpp.

4

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/10

---

Reģionu komitejas 2005. gada 16. novembra pašiniciatīvas atzinums par tematu “Konkurētspēja un decentralizācija”

(2006/C 115/03)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Biroja 2005. gada 21. janvāra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta piekto daļu uzdot Ekonomikas un sociālās politikas komisijai atzinuma izstrādi par minēto tēmu,

ņemot vērā
  Wim Kok vadītās augsta līmeņa grupas ziņojumu “Saskaroties ar izaicinājumu — Lisabonas stratēģija ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai” (2004. gada novembris),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darbavietu radīšanai: jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005) 24 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietu radīšanai Eiropas Savienībā” (KOM(2005) 97 galīgā red.),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskats” (CdR 152/2004 fin) (1),

ņemot vērā2005. gada 24. februārī pieņemto Reģionu komitejas rezolūciju “Par jaunas dinamikas piešķiršanu Lisabonas stratēģijai” (CdR 518/2004 fin) (2),

ņemot vērā2005. gada 19. un 20. maijā Vroclavā, Polijā notikušajā Eiropas reģionu un pilsētu sammitā pieņemto Vroclavas deklarāciju (CdR 158/2005),

ņemot vērā atzinuma projektu par integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu (2005. — 2008.), kurā iekļauts Komisijas ieteikums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 99. pantam) un priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (CdR 147/2005 fin),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Nodarbinātības veicināšana vietējā līmenī. Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējā dimensija” (KOM (2000) 196 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pastiprināt Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējo dimensiju” (KOM (2001) 629 galīgā red.),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Nodarbinātības veicināšana vietējā līmenī. Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējā dimensija” (CdR 187/2000 fin),

ņemot vērā atzinuma projektu CdR 23/2005 rev. 2, ko 2005. gada 23. septembrī pieņēmusi tās Ekonomikas un sociālās politikas komisija (ziņotājs:
  Anders Gustâv
  kgs, Solnas mērs (SE/ETP)),

tā kā

| 1) | vietējo un reģionālo varu rīcībā noteikti ir jābūt vajadzīgām pilnvarām, kā arī administratīviem un budžeta līdzekļiem, lai tās spētu pildīt savu dabisko konkurētspējas, inovācijas un kohēzijas politiku veicinātāja un vadītāja lomu reģionālās un vietējās attīstības labā; |
| --- | --- |

1)

vietējo un reģionālo varu rīcībā noteikti ir jābūt vajadzīgām pilnvarām, kā arī administratīviem un budžeta līdzekļiem, lai tās spētu pildīt savu dabisko konkurētspējas, inovācijas un kohēzijas politiku veicinātāja un vadītāja lomu reģionālās un vietējās attīstības labā;

| 2) | katras dalībvalsts īpašajiem apstākļiem pielāgota decentralizācija stiprina reģionālo un vietējo pašpārvaldi un demokrātiju, tādējādi tā ir arī atbilde uz sabiedrības bailēm no globalizācijas, kā arī ekonomiskām un sociālām izmaiņām visā pasaulē; |
| --- | --- |

2)

katras dalībvalsts īpašajiem apstākļiem pielāgota decentralizācija stiprina reģionālo un vietējo pašpārvaldi un demokrātiju, tādējādi tā ir arī atbilde uz sabiedrības bailēm no globalizācijas, kā arī ekonomiskām un sociālām izmaiņām visā pasaulē;

| 3) | trīspusēji nolīgumi starp Eiropas, valsts un reģionālajiem līmeņiem, atkarībā no situācijas ņemot vērā ar pilsētām saistītās attiecīgās problēmas, ir piemēroti instrumenti, ar kuru palīdzību var nodrošināt labāku līdzdalību un labāku visu iesaistīto dalībnieku atbildības sadali Eiropas reģionālās politikas īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

3)

trīspusēji nolīgumi starp Eiropas, valsts un reģionālajiem līmeņiem, atkarībā no situācijas ņemot vērā ar pilsētām saistītās attiecīgās problēmas, ir piemēroti instrumenti, ar kuru palīdzību var nodrošināt labāku līdzdalību un labāku visu iesaistīto dalībnieku atbildības sadali Eiropas reģionālās politikas īstenošanas procesā;

| 4) | ar globalizētu ekonomiku saistītās problēmas, kas noteiktas Eiropadomes 2005. gada 23. marta sanāksmē Briselē pieņemtajā “partnerībā attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu”, lai atjaunotu Lisabonas stratēģiju, varētu risināt efektīvāk, ar augšupvērstas pieejas starpniecību iesaistot vietējās un reģionālās varas no tās izrietošo valsts programmu izstrādē un izpildē, ņemot vērā to lielo nozīmi tādas vides radīšanā, kas veicina ekonomikas izaugsmi, |
| --- | --- |

4)

ar globalizētu ekonomiku saistītās problēmas, kas noteiktas Eiropadomes 2005. gada 23. marta sanāksmē Briselē pieņemtajā “partnerībā attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu”, lai atjaunotu Lisabonas stratēģiju, varētu risināt efektīvāk, ar augšupvērstas pieejas starpniecību iesaistot vietējās un reģionālās varas no tās izrietošo valsts programmu izstrādē un izpildē, ņemot vērā to lielo nozīmi tādas vides radīšanā, kas veicina ekonomikas izaugsmi,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

1.1   Konkurētspējas stiprināšana reģionos, pilsētās un pašvaldībās.

| 1.1.1 | konstatē, ka Eiropadomes Lisabonas stratēģijā izvirzītais mērķis bija palielināt ES konkurētspēju un izaugsmi, radīt vairāk un labākas darbavietas, kā arī nodrošināt ilgtspējīgu ekoloģisko un sociālo attīstību. Līdz 2010. gadam Eiropas Savienībai būtu jākļūst par pasaules vadošo ekonomikas sistēmu. Piecus gadus pēc sanāksmes Lisabonā Eiropas Komisija konstatē, ka sasniegts ir ļoti maz. Tāpēc Lisabonas stratēģijai ir vajadzīgs jauns impulss, dalībvalstīm uzņemoties lielāku atbildību par stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

1.1.1

konstatē, ka Eiropadomes Lisabonas stratēģijā izvirzītais mērķis bija palielināt ES konkurētspēju un izaugsmi, radīt vairāk un labākas darbavietas, kā arī nodrošināt ilgtspējīgu ekoloģisko un sociālo attīstību. Līdz 2010. gadam Eiropas Savienībai būtu jākļūst par pasaules vadošo ekonomikas sistēmu. Piecus gadus pēc sanāksmes Lisabonā Eiropas Komisija konstatē, ka sasniegts ir ļoti maz. Tāpēc Lisabonas stratēģijai ir vajadzīgs jauns impulss, dalībvalstīm uzņemoties lielāku atbildību par stratēģijas īstenošanu;

| 1.1.2 | balstoties uz iepriekš minēto, sniedz šo pašiniciatīvas atzinumu par konkurētspēju un decentralizāciju. Atzinuma mērķis ir parādīt decentralizācijas un konkurētspējas saistību, kā arī noteikt tos galvenos vietējā un reģionālā līmeņa faktorus, kas veicina konkurētspējas un izaugsmes palielināšanos. Reģionu komiteja neuzskata, ka augsta konkurētspēja un ilgtspējīga attīstība ir savstarpēji nesavietojamas. Atbildību par ilgtspējīgas attīstības veicināšanu dala visas valstis, pilsoņi un pašvaldības, pilsētas un reģioni. Tas, ka atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta konkurences nosacījumiem, nekādā ziņā nenozīmē atteikšanos no centieniem pēc ilgtspējīgas attīstības; |
| --- | --- |

1.1.2

balstoties uz iepriekš minēto, sniedz šo pašiniciatīvas atzinumu par konkurētspēju un decentralizāciju. Atzinuma mērķis ir parādīt decentralizācijas un konkurētspējas saistību, kā arī noteikt tos galvenos vietējā un reģionālā līmeņa faktorus, kas veicina konkurētspējas un izaugsmes palielināšanos. Reģionu komiteja neuzskata, ka augsta konkurētspēja un ilgtspējīga attīstība ir savstarpēji nesavietojamas. Atbildību par ilgtspējīgas attīstības veicināšanu dala visas valstis, pilsoņi un pašvaldības, pilsētas un reģioni. Tas, ka atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta konkurences nosacījumiem, nekādā ziņā nenozīmē atteikšanos no centieniem pēc ilgtspējīgas attīstības;

| 1.1.3 | uzsver, ka atzinumā norādītie konkurētspējas pieaugumam būtiskākie faktori ir tie, kurus spēj ietekmēt pašas pašvaldības, pilsētas vai reģioni. Ir svarīgi piešķirt debatēm par konkurētspēju mikroperspektīvu un parādīt, konkrēti kādu ieguldījumu Eiropā var dot vietējais un reģionālais līmenis. Tāpēc atzinumā ir sniegti arī priekšlikumi attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kurus konkurētspējas palielināšanai var veikt vietējā un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

1.1.3

uzsver, ka atzinumā norādītie konkurētspējas pieaugumam būtiskākie faktori ir tie, kurus spēj ietekmēt pašas pašvaldības, pilsētas vai reģioni. Ir svarīgi piešķirt debatēm par konkurētspēju mikroperspektīvu un parādīt, konkrēti kādu ieguldījumu Eiropā var dot vietējais un reģionālais līmenis. Tāpēc atzinumā ir sniegti arī priekšlikumi attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kurus konkurētspējas palielināšanai var veikt vietējā un reģionālā līmenī.

1.2   Eiropai vajag vairāk uzņēmēju un sekmīgu mazo uzņēmumu.

| 1.2.1 | konstatē, ka gadu desmitos pēc kara Eiropā ir notikusi ievērojama attīstība. Salīdzinot ar ASV līmeni, Rietumeiropā uz vienu iedzīvotāju saražotās produkcijas daudzums pieauga no mazāk nekā 40 % kara beigās līdz 70 % 1970. gadā; kopš tā laika šis relatīvais līmenis nav mainījies. Izaugsme un sociālās labklājības sistēmu izveide ir bijušas savstarpēji cieši saistītas, un pēdējā laikā radušās problēmas, kas saistītas ar labklājības finansējumu, sakrīt ar lēnāku izaugsmi; |
| --- | --- |

1.2.1

konstatē, ka gadu desmitos pēc kara Eiropā ir notikusi ievērojama attīstība. Salīdzinot ar ASV līmeni, Rietumeiropā uz vienu iedzīvotāju saražotās produkcijas daudzums pieauga no mazāk nekā 40 % kara beigās līdz 70 % 1970. gadā; kopš tā laika šis relatīvais līmenis nav mainījies. Izaugsme un sociālās labklājības sistēmu izveide ir bijušas savstarpēji cieši saistītas, un pēdējā laikā radušās problēmas, kas saistītas ar labklājības finansējumu, sakrīt ar lēnāku izaugsmi;

| 1.2.2 | uzsver, ka pēckara attīstības rezultātā radās daudzi lieli pasaules tirgū vadoši uzņēmumi ar labām nākotnes izredzēm, taču šie uzņēmumi vien nespēj nodrošināt Eiropas konkurētspēju. Eiropai ir nepieciešams, lai ne vien pašlaik pastāvoši uzņēmumi spētu izturēt globālo konkurenci, bet ir vajadzīgi arī jauni uzņēmumi, kas ir spējīgi attīstīties un kompensēt tās darbavietas, kas tiek zaudētas, kad citi uzņēmumi nespēj izturēt konkurenci, tiek pārcelti uz ārzemēm vai samazina ražošanas apjomu; |
| --- | --- |

1.2.2

uzsver, ka pēckara attīstības rezultātā radās daudzi lieli pasaules tirgū vadoši uzņēmumi ar labām nākotnes izredzēm, taču šie uzņēmumi vien nespēj nodrošināt Eiropas konkurētspēju. Eiropai ir nepieciešams, lai ne vien pašlaik pastāvoši uzņēmumi spētu izturēt globālo konkurenci, bet ir vajadzīgi arī jauni uzņēmumi, kas ir spējīgi attīstīties un kompensēt tās darbavietas, kas tiek zaudētas, kad citi uzņēmumi nespēj izturēt konkurenci, tiek pārcelti uz ārzemēm vai samazina ražošanas apjomu;

| 1.2.3 | atzīmē, ka vairums jaunu uzņēmumu sāk darboties nelielā mērogā un vietējā līmenī. Paredzamais jaunu uzņēmēju un augošu mazu uzņēmumu skaits ielā mērā ir atkarīgs no vietējās uzņēmējdarbības kultūras, attieksmes pret uzņēmējdarbības garu, darbaspēka pieejamības, zināšanām un finansējuma. |
| --- | --- |

1.2.3

atzīmē, ka vairums jaunu uzņēmumu sāk darboties nelielā mērogā un vietējā līmenī. Paredzamais jaunu uzņēmēju un augošu mazu uzņēmumu skaits ielā mērā ir atkarīgs no vietējās uzņēmējdarbības kultūras, attieksmes pret uzņēmējdarbības garu, darbaspēka pieejamības, zināšanām un finansējuma.

1.3   Konkurētspēju veido, izmantojot augšupvērstu pieeju.

| 1.3.1 | uzskata, ka vietējām un reģionālām varām kā dalībniekiem no valsts puses un kā demokrātiskām institūcijām ir svarīga ietekme uz augsni, kurā sakņojas uzņēmumi, un klimatu, kurā tie uzplaukst. Tās ir demokrātiski centrālie punkti uzņēmumiem un pilsoņiem, un tajās notiekošās debates un īstenotā sadarbība, kuras mērķis ir vietējās vides attīstība, ir vitāli svarīga attīstībai visā Eiropā. Uzsverot pašvaldību un reģionu lomu Eiropas izaugsmē, netiek mazināta dalībvalstu izšķirošā atbildība, tomēr debates par konkurētspēju un izaugsmes plāniem ir jāpaplašina ar vajadzīgo perspektīvu, kas atrodas vistuvāk Eiropas pilsoņiem — darba ņēmējiem un uzņēmējiem, kā arī darba meklētājiem. Tāpēc konkurētspējas stiprināšanai jābūt balstītai uz subsidiaritātes un decentralizācijas principiem. Lēmumi būtu jāpieņem uz vietas, ievērojot vietējo un reģionālo attīstības dinamiku, un pēc iespējas tuvāk tiem, uz kuriem tie attiecas; |
| --- | --- |

1.3.1

uzskata, ka vietējām un reģionālām varām kā dalībniekiem no valsts puses un kā demokrātiskām institūcijām ir svarīga ietekme uz augsni, kurā sakņojas uzņēmumi, un klimatu, kurā tie uzplaukst. Tās ir demokrātiski centrālie punkti uzņēmumiem un pilsoņiem, un tajās notiekošās debates un īstenotā sadarbība, kuras mērķis ir vietējās vides attīstība, ir vitāli svarīga attīstībai visā Eiropā. Uzsverot pašvaldību un reģionu lomu Eiropas izaugsmē, netiek mazināta dalībvalstu izšķirošā atbildība, tomēr debates par konkurētspēju un izaugsmes plāniem ir jāpaplašina ar vajadzīgo perspektīvu, kas atrodas vistuvāk Eiropas pilsoņiem — darba ņēmējiem un uzņēmējiem, kā arī darba meklētājiem. Tāpēc konkurētspējas stiprināšanai jābūt balstītai uz subsidiaritātes un decentralizācijas principiem. Lēmumi būtu jāpieņem uz vietas, ievērojot vietējo un reģionālo attīstības dinamiku, un pēc iespējas tuvāk tiem, uz kuriem tie attiecas;

| 1.3.2 | atzīmē, ka Reģionālo un vietējo pašvaldību loma konkurētspējas mērķu īstenošanā dažādās dalībvalstīs atšķiras. Valstīs ar izteikti decentralizētu pārvaldes sistēmu, kur pašvaldībām ir relatīvi liela finansiālā patstāvība (pašvaldības izdevumi tiek galvenokārt segti tiešā veidā no iedzīvotāju ienākuma/pašvaldību nodokļiem un nodevām), vietējais līmenis ir tieši ieinteresēts, lai tiktu veicināta nodarbinātība, darba vietu kvalitāte, uzņēmējdarbība un tai labvēlīga vide, izglītība un inovācija, kā arī apkārtējās vides kvalitāte. No šādas tiešas motivācijas izriet reģionālā un vietējā līmeņa pastiprināta iesaiste konkurētspējas mērķu īstenošanā. Patiesa iesaiste, uz ko aicina Eiropadome, ir iespējama, tikai nodrošinot reālas līdzdalības un ietekmes iespējas. Pašvaldību ciešās saiknes ar pilsoņiem veicina pārredzamību un efektivitāti konkurētspējas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.3.2

atzīmē, ka Reģionālo un vietējo pašvaldību loma konkurētspējas mērķu īstenošanā dažādās dalībvalstīs atšķiras. Valstīs ar izteikti decentralizētu pārvaldes sistēmu, kur pašvaldībām ir relatīvi liela finansiālā patstāvība (pašvaldības izdevumi tiek galvenokārt segti tiešā veidā no iedzīvotāju ienākuma/pašvaldību nodokļiem un nodevām), vietējais līmenis ir tieši ieinteresēts, lai tiktu veicināta nodarbinātība, darba vietu kvalitāte, uzņēmējdarbība un tai labvēlīga vide, izglītība un inovācija, kā arī apkārtējās vides kvalitāte. No šādas tiešas motivācijas izriet reģionālā un vietējā līmeņa pastiprināta iesaiste konkurētspējas mērķu īstenošanā. Patiesa iesaiste, uz ko aicina Eiropadome, ir iespējama, tikai nodrošinot reālas līdzdalības un ietekmes iespējas. Pašvaldību ciešās saiknes ar pilsoņiem veicina pārredzamību un efektivitāti konkurētspējas mērķu īstenošanā;

| 1.3.3 | uzsver, ka Eiropai raksturīgā reģionālā daudzveidība ir lielākā mērā jāuzskata par resursu. Kā izejas punkts ir jāizmanto katra reģiona īpašie priekšnoteikumi. Piemēram, apstākļi lielpilsētās, straujas izaugsmes reģionos, kalnu reģionos, lauku apvidos, atpalikušos reģionos vai pārmaiņu skartās vietās ir ļoti dažādi. Nav eiropeiska modeļa, kas ir piemērots visiem. Piemēram, straujas izaugsmes reģioni ir ļoti nozīmīgi visas Savienības attīstībai, un to potenciāls ir jāatzīst. Vienmēr daži reģioni izaugsmes jomā ir vadošās pozīcijās, bet jebkurā gadījumā, izmantojot katra reģiona priekšrocības, līderi var kalpot kā vilcējspēks un attīstīt reģionus atbilstoši vietējiem apstākļiem. Eiropa nevar atļauties ne spēcīgāku, ne vājāku reģionu kavētu attīstību. Konkurētspēju un uzņēmējdarbības iniciatīvu nevar uzlabot citādi, kā vien, izmantojot Eiropas reģionos, pilsētās un pašvaldībās pastāvošos apstākļus un iespējas; |
| --- | --- |

1.3.3

uzsver, ka Eiropai raksturīgā reģionālā daudzveidība ir lielākā mērā jāuzskata par resursu. Kā izejas punkts ir jāizmanto katra reģiona īpašie priekšnoteikumi. Piemēram, apstākļi lielpilsētās, straujas izaugsmes reģionos, kalnu reģionos, lauku apvidos, atpalikušos reģionos vai pārmaiņu skartās vietās ir ļoti dažādi. Nav eiropeiska modeļa, kas ir piemērots visiem. Piemēram, straujas izaugsmes reģioni ir ļoti nozīmīgi visas Savienības attīstībai, un to potenciāls ir jāatzīst. Vienmēr daži reģioni izaugsmes jomā ir vadošās pozīcijās, bet jebkurā gadījumā, izmantojot katra reģiona priekšrocības, līderi var kalpot kā vilcējspēks un attīstīt reģionus atbilstoši vietējiem apstākļiem. Eiropa nevar atļauties ne spēcīgāku, ne vājāku reģionu kavētu attīstību. Konkurētspēju un uzņēmējdarbības iniciatīvu nevar uzlabot citādi, kā vien, izmantojot Eiropas reģionos, pilsētās un pašvaldībās pastāvošos apstākļus un iespējas;

| 1.3.4 | uzsver, ka Eiropas pašvaldības un reģioni ir atšķirīgi, tomēr visiem ir potenciāls un ieinteresētība konkurētspējas palielināšanā, kā arī atbildība par to. |
| --- | --- |

1.3.4

uzsver, ka Eiropas pašvaldības un reģioni ir atšķirīgi, tomēr visiem ir potenciāls un ieinteresētība konkurētspējas palielināšanā, kā arī atbildība par to.

1.4   Konkurētspēju veicinoši faktori.

| 1.4.1 | uzsver, ka dinamiska uzņēmējdarbības vide ir konkurētspējīgas Eiropas Savienības pamats. Vairāki novērotāji ir noteikuši tādu vidi veicinošus faktorus, kurā ir labi apstākļi gan uzņēmumu nodibināšanai, gan to attīstībai. Wim Kok ziņojumā ir uzskaitīti pasākumi attiecībā uz administratīvu šķēršļu novēršanu, likumdošanas uzlabošanu, jaunu uzņēmumu izveides atvieglošanu un uzņēmējdarbību atbalstošas vides radīšanu. Komisijas darba dokumentā “Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana”, SEC(2004) 1427, arī ir pievērsta uzmanība virknei faktoru, piemēram, finansējuma pieejamībai, kā arī inovāciju un zināšanu izplatīšanas nozīmei. Arī Komisijas paziņojumā “Labāks regulējums attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu Eiropas Savienībā” (KOM(2005) 97) ir norādīts uz tiesību aktu lielo ietekmi uz uzņēmējdarbības vidi, tāpēc ieteikts pieņemt mazāk tiesību aktu un tos labāk pielāgot; |
| --- | --- |

1.4.1

uzsver, ka dinamiska uzņēmējdarbības vide ir konkurētspējīgas Eiropas Savienības pamats. Vairāki novērotāji ir noteikuši tādu vidi veicinošus faktorus, kurā ir labi apstākļi gan uzņēmumu nodibināšanai, gan to attīstībai. Wim Kok ziņojumā ir uzskaitīti pasākumi attiecībā uz administratīvu šķēršļu novēršanu, likumdošanas uzlabošanu, jaunu uzņēmumu izveides atvieglošanu un uzņēmējdarbību atbalstošas vides radīšanu. Komisijas darba dokumentā “Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana”, SEC(2004) 1427, arī ir pievērsta uzmanība virknei faktoru, piemēram, finansējuma pieejamībai, kā arī inovāciju un zināšanu izplatīšanas nozīmei. Arī Komisijas paziņojumā “Labāks regulējums attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu Eiropas Savienībā” (KOM(2005) 97) ir norādīts uz tiesību aktu lielo ietekmi uz uzņēmējdarbības vidi, tāpēc ieteikts pieņemt mazāk tiesību aktu un tos labāk pielāgot;

| 1.4.2 | uzskata, ka reģioni, pilsētas un pašvaldības bieži var dot savu ieguldījumu konkurētspēju veicinošu faktoru stiprināšanā. Reģionu komiteja vēlas izcelt šādus faktorus, kurus vietējās un reģionālās varas var ietekmēt visvairāk:






  a) | sabiedrības spēja pielāgoties strukturālām izmaiņām. Gatavība pielāgoties gan lēnām, gan pēkšņām strukturālām izmaiņām, piemēram, daudzu uzņēmumu slēgšanai, ir atšķirīga. Plašai un labi funkcionējošai vietējai un reģionālai vadībai un sabiedrībai, kas ir gatava nepārtraukti mācīties, ir labākas iespējas tikt pielāgoties strukturālām izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

uzskata, ka reģioni, pilsētas un pašvaldības bieži var dot savu ieguldījumu konkurētspēju veicinošu faktoru stiprināšanā. Reģionu komiteja vēlas izcelt šādus faktorus, kurus vietējās un reģionālās varas var ietekmēt visvairāk:

a)

sabiedrības spēja pielāgoties strukturālām izmaiņām. Gatavība pielāgoties gan lēnām, gan pēkšņām strukturālām izmaiņām, piemēram, daudzu uzņēmumu slēgšanai, ir atšķirīga. Plašai un labi funkcionējošai vietējai un reģionālai vadībai un sabiedrībai, kas ir gatava nepārtraukti mācīties, ir labākas iespējas tikt pielāgoties strukturālām izmaiņām;

| b) | attieksme pret uzņēmumu un uzņēmējdarbību. Dažos reģionos ir tāda uzņēmējdarbības kultūra, kas tos dara konkurētspējīgus, un, kaut arī tam vajadzīgs laiks, ir pilnīgi iespējams šādu kultūru attīstīt; |
| --- | --- |

b)

attieksme pret uzņēmumu un uzņēmējdarbību. Dažos reģionos ir tāda uzņēmējdarbības kultūra, kas tos dara konkurētspējīgus, un, kaut arī tam vajadzīgs laiks, ir pilnīgi iespējams šādu kultūru attīstīt;

| d) | inovācijas un pētniecības rezultātu pieejamība. Vairāk pētniecības rezultātu ir jāpārveido produktos, kas sasniedz tirgu, un jauninājumi ir jāievieš ātrāk. Tam nepieciešama sabiedrība, kas nepārtraukti mācās, kā arī vietēja un reģionāla uzņēmējdarbības kultūra; |
| --- | --- |

d)

inovācijas un pētniecības rezultātu pieejamība. Vairāk pētniecības rezultātu ir jāpārveido produktos, kas sasniedz tirgu, un jauninājumi ir jāievieš ātrāk. Tam nepieciešama sabiedrība, kas nepārtraukti mācās, kā arī vietēja un reģionāla uzņēmējdarbības kultūra;

| e) | zināšanu un darbaspēka pieejamība. Kognitīvai sabiedrībai ir jābūt vieglākai pieejai zināšanām. Uzlabojot darba pieejamību, kā arī ar elastīgāka darba tirgus starpniecību ir jāvienkāršo darba meklētāja un darba devēja pielāgošanās; |
| --- | --- |

e)

zināšanu un darbaspēka pieejamība. Kognitīvai sabiedrībai ir jābūt vieglākai pieejai zināšanām. Uzlabojot darba pieejamību, kā arī ar elastīgāka darba tirgus starpniecību ir jāvienkāršo darba meklētāja un darba devēja pielāgošanās;

| f) | vietējo un reģionālo tirgu darbība. Konkurētspēju nevar nošķirt no konkurences pakāpes globālā, Eiropas, valsts, reģiona vai vietējā līmenī. Lai darītu iespējamu augsta līmeņa konkurenci vietējos un reģionālos tirgos, ir vajadzīga pārvalde, kas strādā pie konkurētspējas veicināšanas. Vietējo un reģionālo administrāciju pienākums ir veicināt efektīvi darbojošos vietējos un reģionālos tirgus; |
| --- | --- |

f)

vietējo un reģionālo tirgu darbība. Konkurētspēju nevar nošķirt no konkurences pakāpes globālā, Eiropas, valsts, reģiona vai vietējā līmenī. Lai darītu iespējamu augsta līmeņa konkurenci vietējos un reģionālos tirgos, ir vajadzīga pārvalde, kas strādā pie konkurētspējas veicināšanas. Vietējo un reģionālo administrāciju pienākums ir veicināt efektīvi darbojošos vietējos un reģionālos tirgus;

| g) | finansējuma pieejamība. Aizvien samazinās to finanšu iestāžu skaits, kas ir specializējušās uz nelieliem uzņēmumiem. Tādēļ maziem uzņēmumiem ir grūtāk piekļūt finansējumam un riska kapitālam. Uzņēmējdarbības kultūras stiprināšanai ir nepieciešami reģionāli starpnieki un pakalpojumu sniedzēji, kuru uzdevums ir finansējuma pieejamības atvieglošana uzņēmumiem; |
| --- | --- |

g)

finansējuma pieejamība. Aizvien samazinās to finanšu iestāžu skaits, kas ir specializējušās uz nelieliem uzņēmumiem. Tādēļ maziem uzņēmumiem ir grūtāk piekļūt finansējumam un riska kapitālam. Uzņēmējdarbības kultūras stiprināšanai ir nepieciešami reģionāli starpnieki un pakalpojumu sniedzēji, kuru uzdevums ir finansējuma pieejamības atvieglošana uzņēmumiem;

| h) | vietējo un reģionālo nodokļu ietekme uz uzņēmējdarbību. Valsts varas iestādes ir atkarīgas no nodokļu ieņēmumiem, lai tās spētu pildīt savus pienākumus; tajā pašā laikā nodokļu līmenis tiešā veidā ietekmē izmaksas, piemēram, darbaspēka izmaksas. Nodokļu noteikšana tādā līmenī, kas pēc iespējas mazāk noslogo ekonomiku, vienlaicīgi nodrošinot vajadzīgos ienākumus, ir izaicinājums gan vadībai, gan pārvaldei; |
| --- | --- |

h)

vietējo un reģionālo nodokļu ietekme uz uzņēmējdarbību. Valsts varas iestādes ir atkarīgas no nodokļu ieņēmumiem, lai tās spētu pildīt savus pienākumus; tajā pašā laikā nodokļu līmenis tiešā veidā ietekmē izmaksas, piemēram, darbaspēka izmaksas. Nodokļu noteikšana tādā līmenī, kas pēc iespējas mazāk noslogo ekonomiku, vienlaicīgi nodrošinot vajadzīgos ienākumus, ir izaicinājums gan vadībai, gan pārvaldei;

| 1.4.3 | uzsver, ka vietējās un reģionālās varas veido ievērojamu ES ekonomikas daļu. Arī tas, kā tiek veikti no nodokļiem un nodevām finansētie valsts pasākumi, ietekmē Eiropas konkurētspēju. Valsts pārvaldes konkurētspēju īpaši ietekmē šādi faktori:






  a) | valsts pārvaldes efektivitātes pakāpe. Produktivitātes pieaugums valsts sektorā pozitīvi ietekmē konkurētspēju. Labāk izmantojot resursus, rodas iespējas sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus. Lai nodrošinātu efektivitātes paaugstināšanos, ir vajadzīga konkurētspējīga pārvalde, kas sniedz augstas kvalitātes pakalpojumus par zemu cenu; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

uzsver, ka vietējās un reģionālās varas veido ievērojamu ES ekonomikas daļu. Arī tas, kā tiek veikti no nodokļiem un nodevām finansētie valsts pasākumi, ietekmē Eiropas konkurētspēju. Valsts pārvaldes konkurētspēju īpaši ietekmē šādi faktori:

a)

valsts pārvaldes efektivitātes pakāpe. Produktivitātes pieaugums valsts sektorā pozitīvi ietekmē konkurētspēju. Labāk izmantojot resursus, rodas iespējas sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus. Lai nodrošinātu efektivitātes paaugstināšanos, ir vajadzīga konkurētspējīga pārvalde, kas sniedz augstas kvalitātes pakalpojumus par zemu cenu;

| b) | kreativitāte pakalpojumu sniegšanā. Saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējās un reģionālās varas var brīvi izvēlēties, kādā veidā sniegt publiskos pakalpojumus. Lai nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu, ir daudz alternatīvu veidu, un kompetentas vadības pazīme ir vēlēšanās pastāvīgi vērtēt un pētīt jaunas formas pakalpojumu sniegšanā, lai paaugstinātu to efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

kreativitāte pakalpojumu sniegšanā. Saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējās un reģionālās varas var brīvi izvēlēties, kādā veidā sniegt publiskos pakalpojumus. Lai nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu, ir daudz alternatīvu veidu, un kompetentas vadības pazīme ir vēlēšanās pastāvīgi vērtēt un pētīt jaunas formas pakalpojumu sniegšanā, lai paaugstinātu to efektivitāti.

| 1.4.4 | uzskata, ka vietējām un reģionālām varām ir jāpārvar šādi izaicinājumi, lai tās spētu ietekmēt konkurētspēju vairojošus faktorus — ir jāattīsta vadība, jārada uzņēmējdarbības kultūra, konkurētspējīga pārvalde, kognitīva sabiedrība un jāatvieglo piekļuve darbam un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

1.4.4

uzskata, ka vietējām un reģionālām varām ir jāpārvar šādi izaicinājumi, lai tās spētu ietekmēt konkurētspēju vairojošus faktorus — ir jāattīsta vadība, jārada uzņēmējdarbības kultūra, konkurētspējīga pārvalde, kognitīva sabiedrība un jāatvieglo piekļuve darbam un pakalpojumiem;

| 1.4.5 | konstatē, ka pakāpe, kādā lauku pašvaldība, reģions vai lielpilsēta var ietekmēt konkurētspēju stiprinošus faktorus, ir atkarīga no tādiem apstākļiem kā formālā kompetence, katras valsts izdoto tiesību aktu apjoms, ekonomikas struktūra un daudziem citiem apstākļiem, kuri nosaka vietējās vai reģionālās politikas iespējas. Neraugoties uz ļoti atšķirīgajiem priekšnoteikumiem, tomēr ir jāuzsver, ka Eiropas vietējās un reģionālās varas spēj veikt pasākumus konkurētspējas palielināšanai. Arī tad, ja atbildīga ir cita iestāde, vienmēr var veidot ciešāku sadarbību ar atbildīgo iestādi. Reģionu komiteja turpinājumā sniedz 26 konkrētu, konkurētspēju palielinošu pasākumu piemērus. |
| --- | --- |

1.4.5

konstatē, ka pakāpe, kādā lauku pašvaldība, reģions vai lielpilsēta var ietekmēt konkurētspēju stiprinošus faktorus, ir atkarīga no tādiem apstākļiem kā formālā kompetence, katras valsts izdoto tiesību aktu apjoms, ekonomikas struktūra un daudziem citiem apstākļiem, kuri nosaka vietējās vai reģionālās politikas iespējas. Neraugoties uz ļoti atšķirīgajiem priekšnoteikumiem, tomēr ir jāuzsver, ka Eiropas vietējās un reģionālās varas spēj veikt pasākumus konkurētspējas palielināšanai. Arī tad, ja atbildīga ir cita iestāde, vienmēr var veidot ciešāku sadarbību ar atbildīgo iestādi. Reģionu komiteja turpinājumā sniedz 26 konkrētu, konkurētspēju palielinošu pasākumu piemērus.

1.5   Konkrēti pasākumi konkurētspējas palielināšanai.

Konkurētspējīga vadība

| 1.5.1 | Tādas vadības izveide, kas spēj sekmīgi pielāgoties strukturālajām izmaiņām
  . Pieredze liecina, ka ir nepieciešams atklāts dialogs un plaša sadarbība ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem. Vārds “vadība” attiecas ne vien uz politisko vadību, bet gan uz visu kopējo pašvaldības vai reģiona vadību. Runa ir par nepārtrauktu un ilgtermiņa ieguldījumu sadarbībā; saprašanās starp dažādajiem sabiedrības dalībniekiem rodas, skaidri norādot funkcijas un pienākumus. Pats par sevi saprotams, ka pilsoniskā sabiedrība un uzņēmējdarbība ir šādas vadības sastāvdaļas. Sadarbības rezultātā rodas pamats stratēģiskai attīstībai, kas veicina tās kopīgās zināšanas, to sociālo tīklu un to uzticību, kas raksturīga veiksmīgiem reģioniem. Vietējai un reģionālai vadībai ir nepārtraukti jāaktualizē kopīgā pasaules aina, lai vadība būtu labi sagatavota gaidāmajām strukturālajām izmaiņām. |
| --- | --- |

1.5.1

Tādas vadības izveide, kas spēj sekmīgi pielāgoties strukturālajām izmaiņām
  . Pieredze liecina, ka ir nepieciešams atklāts dialogs un plaša sadarbība ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem. Vārds “vadība” attiecas ne vien uz politisko vadību, bet gan uz visu kopējo pašvaldības vai reģiona vadību. Runa ir par nepārtrauktu un ilgtermiņa ieguldījumu sadarbībā; saprašanās starp dažādajiem sabiedrības dalībniekiem rodas, skaidri norādot funkcijas un pienākumus. Pats par sevi saprotams, ka pilsoniskā sabiedrība un uzņēmējdarbība ir šādas vadības sastāvdaļas. Sadarbības rezultātā rodas pamats stratēģiskai attīstībai, kas veicina tās kopīgās zināšanas, to sociālo tīklu un to uzticību, kas raksturīga veiksmīgiem reģioniem. Vietējai un reģionālai vadībai ir nepārtraukti jāaktualizē kopīgā pasaules aina, lai vadība būtu labi sagatavota gaidāmajām strukturālajām izmaiņām.

| 1.5.2 | Attīstības jautājumi jāiekļauj dienas kārtībā. Dabiski, ka vietējā un reģionālā līmenī debates galvenokārt notiek par valsts finansētajiem pakalpojumiem. Tajā pašā laikā ir svarīgi, lai nepaliktu novārtā ar ekonomikas attīstību saistīti jautājumi. Politiskā vadība ir atbildīga par attīstības jautājumu iekļaušanu dienas kārtībā un jo īpaši — saikni starp vietējo un reģionālo konkurētspēju, kā arī labklājību globalizētā pasaulē. Tirdzniecība ir padarījusi Eiropu bagātu, taču pašlaik bailes no konkurences bieži ņem virsroku un cilvēki aizvien retāk saskata pastāvošās iespējas. Drošības sajūta pieaug, ja attīstības jautājumi tiek iekļauti dienas kārtības augšgalā un ja politiķi vairāk runā par pastāvošajām labklājības stiprināšanas iespējām. |
| --- | --- |

1.5.2

Attīstības jautājumi jāiekļauj dienas kārtībā. Dabiski, ka vietējā un reģionālā līmenī debates galvenokārt notiek par valsts finansētajiem pakalpojumiem. Tajā pašā laikā ir svarīgi, lai nepaliktu novārtā ar ekonomikas attīstību saistīti jautājumi. Politiskā vadība ir atbildīga par attīstības jautājumu iekļaušanu dienas kārtībā un jo īpaši — saikni starp vietējo un reģionālo konkurētspēju, kā arī labklājību globalizētā pasaulē. Tirdzniecība ir padarījusi Eiropu bagātu, taču pašlaik bailes no konkurences bieži ņem virsroku un cilvēki aizvien retāk saskata pastāvošās iespējas. Drošības sajūta pieaug, ja attīstības jautājumi tiek iekļauti dienas kārtības augšgalā un ja politiķi vairāk runā par pastāvošajām labklājības stiprināšanas iespējām.

| 1.5.3 | Vietēju un reģionālu rīcības plānu izstrāde izaugsmes veicināšanai. Lisabonas procesā tiek izstrādāti valstu rīcības plāni. Arī pilsētām, pašvaldībām un reģioniem ir vajadzīgi izaugsmes plāni. Neatkarīgi no atšķirīgiem vietējiem un reģionāliem apstākļiem ir jāizstrādā rīcības plāni, lai stiprinātu konkurētspēju un izmantotu dažādās Eiropas reģionos pastāvošās priekšrocības. |
| --- | --- |

1.5.3

Vietēju un reģionālu rīcības plānu izstrāde izaugsmes veicināšanai. Lisabonas procesā tiek izstrādāti valstu rīcības plāni. Arī pilsētām, pašvaldībām un reģioniem ir vajadzīgi izaugsmes plāni. Neatkarīgi no atšķirīgiem vietējiem un reģionāliem apstākļiem ir jāizstrādā rīcības plāni, lai stiprinātu konkurētspēju un izmantotu dažādās Eiropas reģionos pastāvošās priekšrocības.

| 1.5.4 | Aktīva un konstruktīva dalība valsts un Eiropas attīstības politikā. Ir nepieciešama aktīva ieinteresētas vietējās un reģionālās vadības līdzdalība Eiropas un valstu attīstības plānos. Savienības dažādie līmeņi ir atkarīgi viens no otra, un tikai ar konstruktīvas sadarbības palīdzību, aktīvi sadarbojoties Savienībai, dalībvalstīm un
  vietējām un reģionālajām varām
  , var izpausties viss Eiropas potenciāls. It īpaši svarīgi tas ir valstīs, kas saņem atbalstu no Eiropas Savienības struktūrfondiem. |
| --- | --- |

1.5.4

Aktīva un konstruktīva dalība valsts un Eiropas attīstības politikā. Ir nepieciešama aktīva ieinteresētas vietējās un reģionālās vadības līdzdalība Eiropas un valstu attīstības plānos. Savienības dažādie līmeņi ir atkarīgi viens no otra, un tikai ar konstruktīvas sadarbības palīdzību, aktīvi sadarbojoties Savienībai, dalībvalstīm un
  vietējām un reģionālajām varām
  , var izpausties viss Eiropas potenciāls. It īpaši svarīgi tas ir valstīs, kas saņem atbalstu no Eiropas Savienības struktūrfondiem.

| 1.5.5 | Mācīšanās no labākajiem. Panākumu atslēga ir atvērtība pret stratēģijām un rīcības veidiem, kas ir vispiemērotākie pašu pilsētai vai reģionam. Svarīgs pašu darbības priekšnoteikumu un stratēģiju pārbaudes veids ir to salīdzināšana ar veiksmīgām stratēģijām. Šādas mācības var organizēt, piemēram, kā mērķtiecīgus mācību ceļojumus, kuros piedalās ekonomikas jomas, universitāšu un vietējo laikrakstu pārstāvji. Ir vajadzīga arī pašu pilsētas vai reģiona veikuma pārbaude ar salīdzinošās novērtēšanas palīdzību. |
| --- | --- |

1.5.5

Mācīšanās no labākajiem. Panākumu atslēga ir atvērtība pret stratēģijām un rīcības veidiem, kas ir vispiemērotākie pašu pilsētai vai reģionam. Svarīgs pašu darbības priekšnoteikumu un stratēģiju pārbaudes veids ir to salīdzināšana ar veiksmīgām stratēģijām. Šādas mācības var organizēt, piemēram, kā mērķtiecīgus mācību ceļojumus, kuros piedalās ekonomikas jomas, universitāšu un vietējo laikrakstu pārstāvji. Ir vajadzīga arī pašu pilsētas vai reģiona veikuma pārbaude ar salīdzinošās novērtēšanas palīdzību.

| 1.5.6 | Jāatzīst, ka daudzveidība un reģionālā identitāte ir svarīgi reģionālās konkurētspējas palielināšanas elementi. Vietējai un reģionālajai vadībai ir jāpastiprina vietējā un reģionālā atraktivitāte, kas balstīta uz katra reģiona salīdzinošajām priekšrocībām. Arī Eiropas daudzveidībai ir jābūt priekšrocībai konkurences cīņā. |
| --- | --- |

1.5.6

Jāatzīst, ka daudzveidība un reģionālā identitāte ir svarīgi reģionālās konkurētspējas palielināšanas elementi. Vietējai un reģionālajai vadībai ir jāpastiprina vietējā un reģionālā atraktivitāte, kas balstīta uz katra reģiona salīdzinošajām priekšrocībām. Arī Eiropas daudzveidībai ir jābūt priekšrocībai konkurences cīņā.

Uzņēmējdarbības kultūra

| 1.5.7 | Uzņēmējdarbības gara ieviešana skolā. Ir jāgādā, lai mācības dzīvei nenozīmētu tikai mācības dzīvei darba ņēmēja lomā. Uzņēmējdarbības kā atsevišķs mācību priekšmets un arī kā citu mācību priekšmetu integrēta sastāvdaļa ir svarīga modernās izglītības daļa. Iegūstot zināšanas par uzņēmējdarbību un praksi uzņēmumos, skolēni labāk izprot sabiedrību, un palielinās viņu iespējas izvēlēties profesiju. Iesaistoties dialogā ar vietējiem un reģionālajiem darba devējiem, palielinās arī iespējas pielāgot apmācību darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

1.5.7

Uzņēmējdarbības gara ieviešana skolā. Ir jāgādā, lai mācības dzīvei nenozīmētu tikai mācības dzīvei darba ņēmēja lomā. Uzņēmējdarbības kā atsevišķs mācību priekšmets un arī kā citu mācību priekšmetu integrēta sastāvdaļa ir svarīga modernās izglītības daļa. Iegūstot zināšanas par uzņēmējdarbību un praksi uzņēmumos, skolēni labāk izprot sabiedrību, un palielinās viņu iespējas izvēlēties profesiju. Iesaistoties dialogā ar vietējiem un reģionālajiem darba devējiem, palielinās arī iespējas pielāgot apmācību darba tirgus vajadzībām.

| 1.5.8 | Konsultāciju nodrošināšana jauniem uzņēmējiem un tādiem uzņēmējiem, kas izmanto otro iespēju. Ir svarīgi, lai uzņēmējiem, kam ir ideja un vēlme šo ideju īstenot, būtu vienkārši pieejamas atbilstīgas konsultācijas. Ir jānodrošina informācija un konsultācijas arī darba ņēmējiem, kas izvēlas nodibināt paši savu uzņēmumu. Turklāt neveiksmīgas uzņēmējdarbības rezultātā gūtā pieredze var palīdzēt veiksmīgu uzņēmumu izveidē. |
| --- | --- |

1.5.8

Konsultāciju nodrošināšana jauniem uzņēmējiem un tādiem uzņēmējiem, kas izmanto otro iespēju. Ir svarīgi, lai uzņēmējiem, kam ir ideja un vēlme šo ideju īstenot, būtu vienkārši pieejamas atbilstīgas konsultācijas. Ir jānodrošina informācija un konsultācijas arī darba ņēmējiem, kas izvēlas nodibināt paši savu uzņēmumu. Turklāt neveiksmīgas uzņēmējdarbības rezultātā gūtā pieredze var palīdzēt veiksmīgu uzņēmumu izveidē.

| 1.5.9 | Ir jāizveido informācijas un konsultāciju centri (First-stop-shops), kas uzņēmumiem sniedz konsultācijas, atbalstu un finansējumu. Gan uzņēmējiem, gan stabiliem uzņēmumiem ir vajadzīgas konsultācijas un atbalsts. Ir jāpieliek lielas pūles, lai stabils uzņēmums spētu saglabāt konkurētspēju, un profesionāla atbalsta un konsultāciju pieejamība ir ļoti svarīga. Var rasties vajadzība pēc atbalsta sakaros ar valsts iestādēm, un te informācijas un konsultāciju centrs var darboties kā starpnieks. Ļoti svarīga ir arī finansējuma pieejamība, un centrs, kas ir specializējies arī uz kapitāla pieejamības atvieglošanu, var būtiski palīdzēt daudziem uzņēmējiem. Arvien samazinās vietējo banku skaits, un tā rezultātā mazinās banku zināšanas par vietējiem apstākļiem. Finansējuma trūkums ir valsts un Eiropas līmeņa problēma, taču pašvaldības un reģioni var mīkstināt tās sekas. |
| --- | --- |

1.5.9

Ir jāizveido informācijas un konsultāciju centri (First-stop-shops), kas uzņēmumiem sniedz konsultācijas, atbalstu un finansējumu. Gan uzņēmējiem, gan stabiliem uzņēmumiem ir vajadzīgas konsultācijas un atbalsts. Ir jāpieliek lielas pūles, lai stabils uzņēmums spētu saglabāt konkurētspēju, un profesionāla atbalsta un konsultāciju pieejamība ir ļoti svarīga. Var rasties vajadzība pēc atbalsta sakaros ar valsts iestādēm, un te informācijas un konsultāciju centrs var darboties kā starpnieks. Ļoti svarīga ir arī finansējuma pieejamība, un centrs, kas ir specializējies arī uz kapitāla pieejamības atvieglošanu, var būtiski palīdzēt daudziem uzņēmējiem. Arvien samazinās vietējo banku skaits, un tā rezultātā mazinās banku zināšanas par vietējiem apstākļiem. Finansējuma trūkums ir valsts un Eiropas līmeņa problēma, taču pašvaldības un reģioni var mīkstināt tās sekas.

| 1.5.10 | Valsts civildienesta ierēdņu izglītošana par tēmu “Kas ir uzņēmējdarbība?” Lai vietējās un reģionālās varas veicinātu uzņēmējdarbības garu un uzņēmējdarbību, nevis to kavētu, ir vajadzīga labāka uzņēmējdarbības izpratne. Tas nenozīmē, ka ir jāapšauba iestāžu kompetence vai īpaši noteikumi. Valsts iestādes darbinieks, kam ir plašākas zināšanas par sabiedrības dažādajām daļām, vienkārši labāk spēj pieņemt pārdomātus lēmumus. |
| --- | --- |

1.5.10

Valsts civildienesta ierēdņu izglītošana par tēmu “Kas ir uzņēmējdarbība?” Lai vietējās un reģionālās varas veicinātu uzņēmējdarbības garu un uzņēmējdarbību, nevis to kavētu, ir vajadzīga labāka uzņēmējdarbības izpratne. Tas nenozīmē, ka ir jāapšauba iestāžu kompetence vai īpaši noteikumi. Valsts iestādes darbinieks, kam ir plašākas zināšanas par sabiedrības dažādajām daļām, vienkārši labāk spēj pieņemt pārdomātus lēmumus.

| 1.5.11 | Tādu konsultatīvu padomju izveide, kurās darbojas uzņēmēji un darba ņēmēju pārstāvji. Vietējās un reģionālās demokrātijas patstāvīgi pieņem lēmumus, kas pamatojas uz vēlētāju piešķirtajām pilnvarām. Ir nepieciešams nepārtraukts dialogs ar dažādām sabiedrības daļām un pilsoņiem, lai lēmumiem būtu pēc iespējas objektīvs pamats. Nodarbinātības nodrošināšanai un izaugsmes veicināšanai svarīgs ir dialogs ar vietējās un reģionālās ekonomikas pārstāvjiem, kā arī ar darba ņēmējiem. Konsultatīva padome, kur satiekas politiķi, uzņēmēji un darba ņēmēji, var būt veids, kā stiprināt politisku lēmumu pamatojumu. |
| --- | --- |

1.5.11

Tādu konsultatīvu padomju izveide, kurās darbojas uzņēmēji un darba ņēmēju pārstāvji. Vietējās un reģionālās demokrātijas patstāvīgi pieņem lēmumus, kas pamatojas uz vēlētāju piešķirtajām pilnvarām. Ir nepieciešams nepārtraukts dialogs ar dažādām sabiedrības daļām un pilsoņiem, lai lēmumiem būtu pēc iespējas objektīvs pamats. Nodarbinātības nodrošināšanai un izaugsmes veicināšanai svarīgs ir dialogs ar vietējās un reģionālās ekonomikas pārstāvjiem, kā arī ar darba ņēmējiem. Konsultatīva padome, kur satiekas politiķi, uzņēmēji un darba ņēmēji, var būt veids, kā stiprināt politisku lēmumu pamatojumu.

Kognitīva sabiedrība

| 1.5.12 | Sadarbības veicināšana izglītības iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un darbinieku starpā. Mācības turpinās arī pēc skolas laika, un mums ir jāveicina mūžizglītība, lai izpildītu jaunas prasības attiecībā uz kvalifikāciju. Piemēram, ar vietējo mācību centru palīdzību var labāk nodrošināt līdzsvaru starp izglītības piedāvājumu un pieprasījumu pēc tās. Apmācība ir jāpielāgo uzņēmējiem un to darbiniekiem. Ievērojami vairāk izglītošanās iespēju ir jāpiedāvā, piemēram, vakarā. |
| --- | --- |

1.5.12

Sadarbības veicināšana izglītības iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un darbinieku starpā. Mācības turpinās arī pēc skolas laika, un mums ir jāveicina mūžizglītība, lai izpildītu jaunas prasības attiecībā uz kvalifikāciju. Piemēram, ar vietējo mācību centru palīdzību var labāk nodrošināt līdzsvaru starp izglītības piedāvājumu un pieprasījumu pēc tās. Apmācība ir jāpielāgo uzņēmējiem un to darbiniekiem. Ievērojami vairāk izglītošanās iespēju ir jāpiedāvā, piemēram, vakarā.

| 1.5.13 | Sadarbības attīstīšana ar universitātēm un augstskolām. Ir svarīgi iedrošināt iedzīvotājus iegūt augstāko izglītību, kā arī uzlabot akadēmiska līmeņa izglītības un tālākizglītības pieejamību. Ir principā jāuzlabo sadarbība ar universitātēm un augstskolām, lai vairāk pētniecības rezultātu būtu pielietojami un atbilstu ekonomikas un valsts sektora vajadzībām. Amerikas universitātēm raksturīgā sadarbība starp augstskolām un sabiedrību veicina izaugsmi, un pašvaldībām un reģioniem ir jārīkojas, lai attīstītu šādu sadarbību. Tajā pašā laikā ir jāuzlabo universitāšu motivācija sadarboties. |
| --- | --- |

1.5.13

Sadarbības attīstīšana ar universitātēm un augstskolām. Ir svarīgi iedrošināt iedzīvotājus iegūt augstāko izglītību, kā arī uzlabot akadēmiska līmeņa izglītības un tālākizglītības pieejamību. Ir principā jāuzlabo sadarbība ar universitātēm un augstskolām, lai vairāk pētniecības rezultātu būtu pielietojami un atbilstu ekonomikas un valsts sektora vajadzībām. Amerikas universitātēm raksturīgā sadarbība starp augstskolām un sabiedrību veicina izaugsmi, un pašvaldībām un reģioniem ir jārīkojas, lai attīstītu šādu sadarbību. Tajā pašā laikā ir jāuzlabo universitāšu motivācija sadarboties.

| 1.5.14 | Ieguldījums pētniecības rezultātu izplatīšanā. Veiktās pētniecības plašāks pielietojums praksē ir izaicinājums Eiropai. Kontaktpunktiem, kas nodarbojas ar izpētes un inovāciju izplatīšanu, ir jāatrodas to uzņēmumu tuvumā, kas var gūt labumu no jaunām zināšanām un idejām. |
| --- | --- |

1.5.14

Ieguldījums pētniecības rezultātu izplatīšanā. Veiktās pētniecības plašāks pielietojums praksē ir izaicinājums Eiropai. Kontaktpunktiem, kas nodarbojas ar izpētes un inovāciju izplatīšanu, ir jāatrodas to uzņēmumu tuvumā, kas var gūt labumu no jaunām zināšanām un idejām.

| 1.5.15 | Ekonomikas klasteru veicināšana. Vienā nozarē strādājoši uzņēmumi, kas ģeogrāfiski atrodas tuvu viens otram, var izveidot ekonomikas klasterus, kuros notiek pakalpojumu, personāla un ideju kustība uzņēmumu starpā. Tās ciešās sadarbības rezultātā, kas notiek starp vienā nozarē un kompetences jomā strādājošiem indivīdiem un uzņēmumiem, klasteris uzlabo
  labākās pieredzes
  un kompetences attīstību un konkurētspēju. Klasteri ir jāatbalsta, nodrošinot tiem labāku pieeju
  labākajai pieredzei
  un izglītota personāla pieejamību. Klasteru atbalstam ir jābūt svarīgai reģionālās un vietējās plānošanas daļai. |
| --- | --- |

1.5.15

Ekonomikas klasteru veicināšana. Vienā nozarē strādājoši uzņēmumi, kas ģeogrāfiski atrodas tuvu viens otram, var izveidot ekonomikas klasterus, kuros notiek pakalpojumu, personāla un ideju kustība uzņēmumu starpā. Tās ciešās sadarbības rezultātā, kas notiek starp vienā nozarē un kompetences jomā strādājošiem indivīdiem un uzņēmumiem, klasteris uzlabo
  labākās pieredzes
  un kompetences attīstību un konkurētspēju. Klasteri ir jāatbalsta, nodrošinot tiem labāku pieeju
  labākajai pieredzei
  un izglītota personāla pieejamību. Klasteru atbalstam ir jābūt svarīgai reģionālās un vietējās plānošanas daļai.

Konkurētspējīga pārvalde

| 1.5.16 | Teritorijas plānošana ir jāizmanto kā aktīvs instruments konkurētspējas stiprināšanai. Teritorijas plānošanai ir liela ietekme uz vietējā tirgus rašanos. Plānošana iespaido uzņēmuma telpu pieejamību un iespēju dibināt uzņēmumus. Tirgus spēja funkcionēt ir atkarīga arī no tā, vai veikali un pakalpojumi ir klientiem pieejami. Svarīga loma pieejamības nodrošināšanā ir labam sabiedriskajam transportam. Eiropā pastāv dibinājumbrīvība, taču gadījumā, ja vietējo un reģionālo teritorijas plānošanu neveic pareizi, tā praksē var apgrūtināt uzņēmumu dibināšanu. Reģionālo un vietējo plānošanu gan laukos, gan pilsētās lielākā mērā ir jāorientē uz izaugsmes un attīstības atbalstu. |
| --- | --- |

1.5.16

Teritorijas plānošana ir jāizmanto kā aktīvs instruments konkurētspējas stiprināšanai. Teritorijas plānošanai ir liela ietekme uz vietējā tirgus rašanos. Plānošana iespaido uzņēmuma telpu pieejamību un iespēju dibināt uzņēmumus. Tirgus spēja funkcionēt ir atkarīga arī no tā, vai veikali un pakalpojumi ir klientiem pieejami. Svarīga loma pieejamības nodrošināšanā ir labam sabiedriskajam transportam. Eiropā pastāv dibinājumbrīvība, taču gadījumā, ja vietējo un reģionālo teritorijas plānošanu neveic pareizi, tā praksē var apgrūtināt uzņēmumu dibināšanu. Reģionālo un vietējo plānošanu gan laukos, gan pilsētās lielākā mērā ir jāorientē uz izaugsmes un attīstības atbalstu.

| 1.5.17 | Ir jāizvirza mērķi attiecībā uz publisko pakalpojumu efektivitātes uzlabošanu. Valsts finansēti vietējā un reģionālā līmenī sniegti pakalpojumi veido nozīmīgu Eiropas ekonomikas daļu. Šo līdzekļu izlietojuma veids ietekmē ne vien pilsoņu saņemtos pakalpojumus, bet arī konkurētspēju. Efektīvāks nodokļos saņemto līdzekļu izmantojums pozitīvi ietekmē gan ekonomiku kopumā, gan nodarbinātību. Nemitīga valsts pārvaldes sniegto pakalpojumu efektivitātes uzlabošana rada produktivitātes pieaugumu un lielāku brīvību nodokļu likmju un apkalpošanas līmeņa izvēlē. Publisko pakalpojumu efektivitātes peļņas guvumu palielināšanai ir vajadzīga laba uzraudzības sistēma, kā arī iespējas salīdzināt un attīstīties atbilstoši paraugpraksei. |
| --- | --- |

1.5.17

Ir jāizvirza mērķi attiecībā uz publisko pakalpojumu efektivitātes uzlabošanu. Valsts finansēti vietējā un reģionālā līmenī sniegti pakalpojumi veido nozīmīgu Eiropas ekonomikas daļu. Šo līdzekļu izlietojuma veids ietekmē ne vien pilsoņu saņemtos pakalpojumus, bet arī konkurētspēju. Efektīvāks nodokļos saņemto līdzekļu izmantojums pozitīvi ietekmē gan ekonomiku kopumā, gan nodarbinātību. Nemitīga valsts pārvaldes sniegto pakalpojumu efektivitātes uzlabošana rada produktivitātes pieaugumu un lielāku brīvību nodokļu likmju un apkalpošanas līmeņa izvēlē. Publisko pakalpojumu efektivitātes peļņas guvumu palielināšanai ir vajadzīga laba uzraudzības sistēma, kā arī iespējas salīdzināt un attīstīties atbilstoši paraugpraksei.

| 1.5.18 | Ir jāanalizē lēmuma ietekme uz uzņēmējdarbības vidi. Valsts iestādēm ir jāņem vērā tās sekas, kas to pieņemto lēmumu rezultātā rodas dažādiem pilsoņiem un, piemēram, apkārtējai videi. Līdzīgi kā izstrādājot ietekmes uz apkārtējo vidi aprakstus, vajadzētu aprakstīt arī ietekmi uz uzņēmējdarbību un nodarbinātību. Vajadzētu pārbaudīt arī pastāvošos noteikumus, lai atceltu tādus noteikumus, kas izraisa nevajadzīgas izmaksas un ierobežo uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.5.18

Ir jāanalizē lēmuma ietekme uz uzņēmējdarbības vidi. Valsts iestādēm ir jāņem vērā tās sekas, kas to pieņemto lēmumu rezultātā rodas dažādiem pilsoņiem un, piemēram, apkārtējai videi. Līdzīgi kā izstrādājot ietekmes uz apkārtējo vidi aprakstus, vajadzētu aprakstīt arī ietekmi uz uzņēmējdarbību un nodarbinātību. Vajadzētu pārbaudīt arī pastāvošos noteikumus, lai atceltu tādus noteikumus, kas izraisa nevajadzīgas izmaksas un ierobežo uzņēmumu konkurētspēju.

| 1.5.19 | Pakalpojumu sniegšanas kreatīvu formu izvērtēšana un pētīšana. Saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējām un reģionālajām varām jācenšas paaugstināt pakalpojumu sniegšanas efektivitāti, izvērtējot un pētot tās kreatīvās formas, piemēram, ārpakalpojumus, kas savukārt var stimulēt vietējos un reģionālos tirgus. |
| --- | --- |

1.5.19

Pakalpojumu sniegšanas kreatīvu formu izvērtēšana un pētīšana. Saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējām un reģionālajām varām jācenšas paaugstināt pakalpojumu sniegšanas efektivitāti, izvērtējot un pētot tās kreatīvās formas, piemēram, ārpakalpojumus, kas savukārt var stimulēt vietējos un reģionālos tirgus.

| 1.5.20 | Ar publisko iepirkumu saistītās kompetences uzlabošana. Ir jāattīsta publiskais iepirkums, lai tas kļūtu par aktīvu un pārredzamu instrumentu konkurences veicināšanai. Ir svarīgi stiprināt ar publisko iepirkumu saistīto kompetenci, lai uzlabotu piedāvājumu novērtēšanas kvalitāti un prognozējamību. Lai nodrošinātu augsta līmeņa kompetenci, daudzos gadījumos var izveidot publiskā iepirkuma centrus, kuru darbā piedalās vairākas valsts iestādes. |
| --- | --- |

1.5.20

Ar publisko iepirkumu saistītās kompetences uzlabošana. Ir jāattīsta publiskais iepirkums, lai tas kļūtu par aktīvu un pārredzamu instrumentu konkurences veicināšanai. Ir svarīgi stiprināt ar publisko iepirkumu saistīto kompetenci, lai uzlabotu piedāvājumu novērtēšanas kvalitāti un prognozējamību. Lai nodrošinātu augsta līmeņa kompetenci, daudzos gadījumos var izveidot publiskā iepirkuma centrus, kuru darbā piedalās vairākas valsts iestādes.

| 1.5.21 | Mazu uzņēmumu atbalsts ar valsts iepirkuma starpniecību. Ir svarīgi koordinēt valsts iepirkumu starp pašvaldībām, taču tajā pašā laikā ir svarīgi, lai iepirkumi netiktu apkopoti tik lielos pasūtījumos, kādus mazi uzņēmumi nespēj izpildīt. Tā vietā lielus iepirkumus vajadzētu pēc iespējas sadalīt vairākos mazākos iepirkumos, tādējādi atbalstot mazos uzņēmumus. Ar iepirkumu procesu saistītie administratīvie šķēršļi bieži ir pārāk lieli maziem uzņēmumiem. Iepirkuma formulāri un process ir pēc iespējas jāstandartizē un ir jāizveido vienoti reģionāli, valsts un, visbeidzot, Eiropas standarti. Ir jāpalielina informācijas tehnoloģiju pielietojums gan saistībā ar valsts iepirkumiem, gan mazākiem iepirkumiem. |
| --- | --- |

1.5.21

Mazu uzņēmumu atbalsts ar valsts iepirkuma starpniecību. Ir svarīgi koordinēt valsts iepirkumu starp pašvaldībām, taču tajā pašā laikā ir svarīgi, lai iepirkumi netiktu apkopoti tik lielos pasūtījumos, kādus mazi uzņēmumi nespēj izpildīt. Tā vietā lielus iepirkumus vajadzētu pēc iespējas sadalīt vairākos mazākos iepirkumos, tādējādi atbalstot mazos uzņēmumus. Ar iepirkumu procesu saistītie administratīvie šķēršļi bieži ir pārāk lieli maziem uzņēmumiem. Iepirkuma formulāri un process ir pēc iespējas jāstandartizē un ir jāizveido vienoti reģionāli, valsts un, visbeidzot, Eiropas standarti. Ir jāpalielina informācijas tehnoloģiju pielietojums gan saistībā ar valsts iepirkumiem, gan mazākiem iepirkumiem.

| 1.5.22 | E-pārvaldības pielietojuma paplašināšana. Ir jāizveido e-pārvaldība, lai mazinātu izmaksas gan pilsoņiem, gan uzņēmumiem un pārvaldei. Laba e-pārvaldība uzlabo apkalpošanu, atbrīvo līdzekļus galveno uzdevumu veikšanai un vienkāršo pieaugošo elektroniskās informācijas apmaiņu valsts iestāžu starpā. |
| --- | --- |

1.5.22

E-pārvaldības pielietojuma paplašināšana. Ir jāizveido e-pārvaldība, lai mazinātu izmaksas gan pilsoņiem, gan uzņēmumiem un pārvaldei. Laba e-pārvaldība uzlabo apkalpošanu, atbrīvo līdzekļus galveno uzdevumu veikšanai un vienkāršo pieaugošo elektroniskās informācijas apmaiņu valsts iestāžu starpā.

| 1.5.23 | Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana un atkarības no pabalstiem mazināšana. Visi ekonomikas un sociālās politikas pasākumi reģionālā un pašvaldību līmenī ir vairāk jāvērš uz lielāka darbavietu skaita radīšanu, lai lielākam skaitam cilvēku dotu iespēju strādāt un mazinātu atkarību no pabalstiem. Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana vienmēr ir vislabākais sociālo problēmu mazināšanas veids. Lai uzlabotu metodes, nepārtraukti ir jāizvērtē sociālās politikas ietekme uz nodarbinātību.
  Jāorganizē arī tehniskas sanāksmes, lai dalītos ar labāko pieredzi minētajā jomā
  . |
| --- | --- |

1.5.23

Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana un atkarības no pabalstiem mazināšana. Visi ekonomikas un sociālās politikas pasākumi reģionālā un pašvaldību līmenī ir vairāk jāvērš uz lielāka darbavietu skaita radīšanu, lai lielākam skaitam cilvēku dotu iespēju strādāt un mazinātu atkarību no pabalstiem. Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana vienmēr ir vislabākais sociālo problēmu mazināšanas veids. Lai uzlabotu metodes, nepārtraukti ir jāizvērtē sociālās politikas ietekme uz nodarbinātību.
  Jāorganizē arī tehniskas sanāksmes, lai dalītos ar labāko pieredzi minētajā jomā
  .

| 1.5.24 | Jauna darbaspēka atrašana. Ir jāatrod jauns darbaspēks, cita starpā uzlabojot bērnu aprūpes iespējas un veicot sociālus pasākumus darbu meklējošu imigrantu integrācijai darba dzīvē un uzņēmējdarbībā. Šajā sakarā liela loma ir dzimumu līdztiesības palielināšanai. Dzimumu līdztiesības palielināšana lielā mērā veicina izaugsmi. Arī vecākās paaudzes cilvēki, kas sasnieguši pensijas vecumu un vēlas turpināt darbu, ir vērtīgi cilvēkresursi, un sabiedrībai nevajadzētu viņus atturēt no darba, bet gan atbalstīt. |
| --- | --- |

1.5.24

Jauna darbaspēka atrašana. Ir jāatrod jauns darbaspēks, cita starpā uzlabojot bērnu aprūpes iespējas un veicot sociālus pasākumus darbu meklējošu imigrantu integrācijai darba dzīvē un uzņēmējdarbībā. Šajā sakarā liela loma ir dzimumu līdztiesības palielināšanai. Dzimumu līdztiesības palielināšana lielā mērā veicina izaugsmi. Arī vecākās paaudzes cilvēki, kas sasnieguši pensijas vecumu un vēlas turpināt darbu, ir vērtīgi cilvēkresursi, un sabiedrībai nevajadzētu viņus atturēt no darba, bet gan atbalstīt.

Pieejamās darbavietas un pakalpojumi

| 1.5.25 | Darba tirgus paplašināšana ar labāka sabiedriskā transporta palīdzību. Lielpilsētu ekonomiskais progress daļēji ir balstīts uz plašu darbaspēka un darbavietu pieejamību un to, ka attālumi ir nelieli, bet sabiedriskais transports — labi attīstīts. Tas darba meklētājiem padara vienkāršāku piekļuvi brīvai darbavietai. Nedrīkst par zemu novērtēt nozīmi, kas no darba ņēmēja pozīcijām, piemīt liela darba tirgus pieejamībai. Tāpēc, lai uzlabotu darbavietu pieejamību, ir svarīgi attīstīt infrastruktūru un sabiedrisko transportu. Reģioniem, kam ir kopīgas robežas, jāraugās, lai braucieni turp un atpakaļ pāri reģionu robežai nemaksātu dārgāk par braucieniem turp un atpakaļ viena reģiona robežās. |
| --- | --- |

1.5.25

Darba tirgus paplašināšana ar labāka sabiedriskā transporta palīdzību. Lielpilsētu ekonomiskais progress daļēji ir balstīts uz plašu darbaspēka un darbavietu pieejamību un to, ka attālumi ir nelieli, bet sabiedriskais transports — labi attīstīts. Tas darba meklētājiem padara vienkāršāku piekļuvi brīvai darbavietai. Nedrīkst par zemu novērtēt nozīmi, kas no darba ņēmēja pozīcijām, piemīt liela darba tirgus pieejamībai. Tāpēc, lai uzlabotu darbavietu pieejamību, ir svarīgi attīstīt infrastruktūru un sabiedrisko transportu. Reģioniem, kam ir kopīgas robežas, jāraugās, lai braucieni turp un atpakaļ pāri reģionu robežai nemaksātu dārgāk par braucieniem turp un atpakaļ viena reģiona robežās.

| 1.5.26 | Labas platjoslas pakalpojumu pieejamības nodrošināšana. Vietējās un reģionālās varas var dot savu ieguldījumu uz tirgu orientētu platjoslas pakalpojumu attīstībā. Platjoslas komunikācijas uzlabo pakalpojumu pieejamību un atvieglo tāldarbību. |
| --- | --- |

1.5.26

Labas platjoslas pakalpojumu pieejamības nodrošināšana. Vietējās un reģionālās varas var dot savu ieguldījumu uz tirgu orientētu platjoslas pakalpojumu attīstībā. Platjoslas komunikācijas uzlabo pakalpojumu pieejamību un atvieglo tāldarbību.

2.   Ieteikumi vietējās un reģionālās konkurētspējas palielināšanai

Reģionu komiteja

| 2.1 | apņemas turpināt debates par vietējo un reģionālo konkurētspēju un aicina Eiropas pašvaldības, pilsētas un reģionus risināt šādas debates to demokrātiskajās sapulcēs. Konkurētspēju veido ar augšupvērstas pieejas palīdzību, tādēļ šīs Eiropas nākotnei vitāli svarīgās debates ir jārisina arī zemākā līmenī uz vietas, jo minētajā līmenī koncepcijas ir jāīsteno praksē; |
| --- | --- |

2.1

apņemas turpināt debates par vietējo un reģionālo konkurētspēju un aicina Eiropas pašvaldības, pilsētas un reģionus risināt šādas debates to demokrātiskajās sapulcēs. Konkurētspēju veido ar augšupvērstas pieejas palīdzību, tādēļ šīs Eiropas nākotnei vitāli svarīgās debates ir jārisina arī zemākā līmenī uz vietas, jo minētajā līmenī koncepcijas ir jāīsteno praksē;

| 2.2 | aicina Eiropas pašvaldības, pilsētas un reģionus apsvērt šajā ziņojumā aprakstītos konkrētu konkurētspēju veicinošu pasākumu piemērus un izveidot vietējus un reģionālus izaugsmes plānus, kas vērsti uz konkurētspējas palielināšanu. Plānos jānorāda vietējiem un reģionāliem apstākļiem piemēroti pasākumi; |
| --- | --- |

2.2

aicina Eiropas pašvaldības, pilsētas un reģionus apsvērt šajā ziņojumā aprakstītos konkrētu konkurētspēju veicinošu pasākumu piemērus un izveidot vietējus un reģionālus izaugsmes plānus, kas vērsti uz konkurētspējas palielināšanu. Plānos jānorāda vietējiem un reģionāliem apstākļiem piemēroti pasākumi;

| 2.3 | aicina dalībvalstis atzīt pašvaldību un reģionu lomu, kas saistīta ar izaugsmi un konkurētspēju, un atvieglot vietējās un reģionālās attīstības dinamiku, nodrošinot vietējam un reģionālajam līmenim lielu rīcības brīvību attīstības politikas jomā. Izstrādājot valstu reformu programmas, jāņem vērā vietējā un reģionālā līmeņa būtiskā loma ekonomikas un nodarbinātības politikas pamatnostādņu īstenošanā. Šajā sakarā ir svarīgi vērst kohēzijas politiku uz Lisabonas mērķu sasniegšanu un īpaši paredzēt konkrētas praktiskas funkcijas pilsētām un vietējām un reģionālajām varām; |
| --- | --- |

2.3

aicina dalībvalstis atzīt pašvaldību un reģionu lomu, kas saistīta ar izaugsmi un konkurētspēju, un atvieglot vietējās un reģionālās attīstības dinamiku, nodrošinot vietējam un reģionālajam līmenim lielu rīcības brīvību attīstības politikas jomā. Izstrādājot valstu reformu programmas, jāņem vērā vietējā un reģionālā līmeņa būtiskā loma ekonomikas un nodarbinātības politikas pamatnostādņu īstenošanā. Šajā sakarā ir svarīgi vērst kohēzijas politiku uz Lisabonas mērķu sasniegšanu un īpaši paredzēt konkrētas praktiskas funkcijas pilsētām un vietējām un reģionālajām varām;

| 2.4 | aicina dalībvalstis un Komisiju atzīt Eiropas straujas izaugsmes reģionu un lielpilsētu reģionu nozīmīgumu visas Savienības attīstībā. Atpalikuši reģioni ir jāatbalsta ar Eiropas “ekonomikas motoru” palīdzību; |
| --- | --- |

2.4

aicina dalībvalstis un Komisiju atzīt Eiropas straujas izaugsmes reģionu un lielpilsētu reģionu nozīmīgumu visas Savienības attīstībā. Atpalikuši reģioni ir jāatbalsta ar Eiropas “ekonomikas motoru” palīdzību;

| 2.5 | aicina Komisiju enerģiski veicināt eiropiešu zināšanu paplašināšanu attiecībā uz reģionālo izaugsmi un konkurētspēju. Ir vajadzīgs stratēģisks ieguldījums, lai mācītos no labiem piemēriem Eiropā, kā arī no piemēriem citās pasaules daļās. Jāveicina tematiska salīdzinošā novērtēšana, kur savstarpēji tiek salīdzināti līdzīgi reģioni; |
| --- | --- |

2.5

aicina Komisiju enerģiski veicināt eiropiešu zināšanu paplašināšanu attiecībā uz reģionālo izaugsmi un konkurētspēju. Ir vajadzīgs stratēģisks ieguldījums, lai mācītos no labiem piemēriem Eiropā, kā arī no piemēriem citās pasaules daļās. Jāveicina tematiska salīdzinošā novērtēšana, kur savstarpēji tiek salīdzināti līdzīgi reģioni;

| 2.6 | aicina Komisiju sagatavot ikgadējus reģionālus ziņojumus par konkurētspēju, kuros aprakstīti apstākļi reģionos, lai veicinātu tematiski salīdzinošo novērtēšanu un paraugpraksi. Reģionu Komiteja piedāvā Komisijai atbalstu šajā darbā; |
| --- | --- |

2.6

aicina Komisiju sagatavot ikgadējus reģionālus ziņojumus par konkurētspēju, kuros aprakstīti apstākļi reģionos, lai veicinātu tematiski salīdzinošo novērtēšanu un paraugpraksi. Reģionu Komiteja piedāvā Komisijai atbalstu šajā darbā;

| 2.7 | plāno aktīvi piedalīties Eiropadomes pavasara sammita gatavošanā un valstu rīcības plānu izvērtēšanā. |
| --- | --- |

2.7

plāno aktīvi piedalīties Eiropadomes pavasara sammita gatavošanā un valstu rīcības plānu izvērtēšanā.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 43, 18.02.2005, 1. lpp.

1

(2)  OV C 164, 05.07.2005, 91. lpp.

2

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/17

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)”

(2006/C 115/04)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam “Par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)”, KOM(2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. un 156. pantu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā,

ņemot vērā Reģionu komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Ekonomikas un sociālās politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Reģionu komitejas Ekonomikas un sociālās politikas komisijas 2005. gada 23. septembrī pieņemto atzinumu (CdR 150/2005 rev. 2) (ziņotājs:
  Harry Dijksma
  kgs, Flevolandes provinces padomes loceklis (NL/ELDA),

uzskatot, ka Reģionu komiteja pavisam nesenā pagātnē jau ir sagatavojusi atzinumus par lielāko daļu Komisijas ierosinātajā konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā iekļauto speciālo programmu, kā arī par dažādiem citiem ar to saistītiem tematiem, un ka tās joprojām aktuālā viedokļa atkārtošana nebūtu lietderīga,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

Atzinīgs vērtējums konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai (KJP)

| 1. | Reģionu komiteja ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Komisija ar šo Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (turpmāk “KJP”) izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) ir rīkojusies saskaņā ar tās vēlmi uzlabot koordināciju starp dažādiem Savienības nozaru politiku veidiem, nepieciešamību pievērst lielāku uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī palielināt konkurētspējas nozīmīgumu. |
| --- | --- |

1.

Reģionu komiteja ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Komisija ar šo Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (turpmāk “KJP”) izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) ir rīkojusies saskaņā ar tās vēlmi uzlabot koordināciju starp dažādiem Savienības nozaru politiku veidiem, nepieciešamību pievērst lielāku uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī palielināt konkurētspējas nozīmīgumu.

KJP — pārvaldība vairākos līmeņos

| 2. | Komisija uzskata, ka tās priekšlikumā pilnībā ievēroti subsidiariatātes un proporcionalitātes principi. Balstoties uz pastāvošo praksi, Komiteja pamatā piekrīt Komisijas argumentiem. Tā tomēr uzskata, ka attiecībā uz īstenošanu vietējām un reģionālajām varām netiek piešķirta tā loma, kas tām pienākas saistībā ar labas eiropeiskas pārvaldības ietvaros noteikto kompetenci. |
| --- | --- |

2.

Komisija uzskata, ka tās priekšlikumā pilnībā ievēroti subsidiariatātes un proporcionalitātes principi. Balstoties uz pastāvošo praksi, Komiteja pamatā piekrīt Komisijas argumentiem. Tā tomēr uzskata, ka attiecībā uz īstenošanu vietējām un reģionālajām varām netiek piešķirta tā loma, kas tām pienākas saistībā ar labas eiropeiskas pārvaldības ietvaros noteikto kompetenci.

| 3. | Komiteja uzskata, ka KJP pati par sevi ir uzlabojums salīdzinājumā ar esošo situāciju. Tā vienlaikus uzskata, ka KJP joprojām ir lejupvērstas pieejas piemērs, kas vēl negarantē labākos rezultātus. |
| --- | --- |

3.

Komiteja uzskata, ka KJP pati par sevi ir uzlabojums salīdzinājumā ar esošo situāciju. Tā vienlaikus uzskata, ka KJP joprojām ir lejupvērstas pieejas piemērs, kas vēl negarantē labākos rezultātus.

| 4. | Eiropas Savienībai, pateicoties atbilstošai ietvarpolitikai, būtu jāmudina vietējās varas un uzņēmumi mobilizēt visus spēkus jaunajā starptautiskajā kontekstā un pašiem būt labvēlīgu apstākļu aizsācējiem un radītajiem, papildinot lejupvērstu pieeju ar tādu pieeju, kas darbojas augšupēji, nevis tikai ierosinot pārspīlēti detalizētas programmas ar lejupvērstu pieeju, kur vietējām un reģionālajām varām atvēlēta vien formāla dalībnieka loma. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Savienībai, pateicoties atbilstošai ietvarpolitikai, būtu jāmudina vietējās varas un uzņēmumi mobilizēt visus spēkus jaunajā starptautiskajā kontekstā un pašiem būt labvēlīgu apstākļu aizsācējiem un radītajiem, papildinot lejupvērstu pieeju ar tādu pieeju, kas darbojas augšupēji, nevis tikai ierosinot pārspīlēti detalizētas programmas ar lejupvērstu pieeju, kur vietējām un reģionālajām varām atvēlēta vien formāla dalībnieka loma.

| 5. | Ekonomika ārkārtīgi lielā ātrumā kļūst starptautiska. Komitejas skatījumā atbilstoši finansēta Eiropas mēroga konkurētspējas un jauninājumu ietvarpolitika saglabā savu nozīmīgumu arī apstākļos, kad notiek izmaiņas uzdevumu sadalē starp ES, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām varām. |
| --- | --- |

5.

Ekonomika ārkārtīgi lielā ātrumā kļūst starptautiska. Komitejas skatījumā atbilstoši finansēta Eiropas mēroga konkurētspējas un jauninājumu ietvarpolitika saglabā savu nozīmīgumu arī apstākļos, kad notiek izmaiņas uzdevumu sadalē starp ES, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām varām.

| 6. | Daļēji pateicoties ES finansējuma radītajam sviras efektam, rodas ievērojama Eiropas mēroga pievienotā vērtība. Komiteja uzskata, ka ir pienācis laiks piešķirt KJP pietiekami lielu budžetu, lai minētā politika tiktu īstenota visā Eiropā. Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama visu pārvaldes līmeņu iesaistīšanās politiku satura noteikšanā un finansiālo ieguldījumu ziņā. |
| --- | --- |

6.

Daļēji pateicoties ES finansējuma radītajam sviras efektam, rodas ievērojama Eiropas mēroga pievienotā vērtība. Komiteja uzskata, ka ir pienācis laiks piešķirt KJP pietiekami lielu budžetu, lai minētā politika tiktu īstenota visā Eiropā. Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama visu pārvaldes līmeņu iesaistīšanās politiku satura noteikšanā un finansiālo ieguldījumu ziņā.

| 7. | Šajā sakarā Komitejai rodas jautājums, vai Lisabonas stratēģija arī šodien nebalstās uz pārāk lineāru koncepciju un vai nebūtu labāk domāt tendenču pārrāvuma kategorijās, par sākuma punktu ņemot īpašo Eiropai raksturīgo spēku? |
| --- | --- |

7.

Šajā sakarā Komitejai rodas jautājums, vai Lisabonas stratēģija arī šodien nebalstās uz pārāk lineāru koncepciju un vai nebūtu labāk domāt tendenču pārrāvuma kategorijās, par sākuma punktu ņemot īpašo Eiropai raksturīgo spēku?

| 8. | Eiropas spēks ir dažādībā nevis vienveidībā. Pielāgota politika ir neatņemams priekšnoteikums uz inovāciju balstītas konkurētspējas veicināšanai. Ņemot vērā vietējo un reģionālo varu administratīvo praksi, tās ir vislabāk piemērotas veicināt uz inovācijām balstītu konkurētspēju savā teritorijā. Esot vistuvāk darba vietai, ir vislabāk iespējams realizēt integrēto pieeju un iegūt nozīmīgu sinerģētisko efektu, tādējādi ļaujot ātri iedibināt sadarbības saites. |
| --- | --- |

8.

Eiropas spēks ir dažādībā nevis vienveidībā. Pielāgota politika ir neatņemams priekšnoteikums uz inovāciju balstītas konkurētspējas veicināšanai. Ņemot vērā vietējo un reģionālo varu administratīvo praksi, tās ir vislabāk piemērotas veicināt uz inovācijām balstītu konkurētspēju savā teritorijā. Esot vistuvāk darba vietai, ir vislabāk iespējams realizēt integrēto pieeju un iegūt nozīmīgu sinerģētisko efektu, tādējādi ļaujot ātri iedibināt sadarbības saites.

| 9. | Vietējām un reģionālajām varām kā pilntiesīgiem partneriem šīs politikas ieviešanā visā Eiropas Savienības teritorijā līdz ar to ir jāveic centrālā funkcija. |
| --- | --- |

9.

Vietējām un reģionālajām varām kā pilntiesīgiem partneriem šīs politikas ieviešanā visā Eiropas Savienības teritorijā līdz ar to ir jāveic centrālā funkcija.

| 10. | Šajā sakarā Komiteja aicina visa līmeņa varas veicināt inovāciju ieviešanu savās organizācijās un īpaši izmantot iespējas mudināt arī trešās puses rīkoties inovatīvi. Nav nekādu šaubu par to, ka pārliecība par jauninājumu politikas pareizību un līdz ar to tās efektivitāte tikai pieaugs, ja vietējās un reģionālās varas pašas sniegs labu piemēru. |
| --- | --- |

10.

Šajā sakarā Komiteja aicina visa līmeņa varas veicināt inovāciju ieviešanu savās organizācijās un īpaši izmantot iespējas mudināt arī trešās puses rīkoties inovatīvi. Nav nekādu šaubu par to, ka pārliecība par jauninājumu politikas pareizību un līdz ar to tās efektivitāte tikai pieaugs, ja vietējās un reģionālās varas pašas sniegs labu piemēru.

KJP — vienkāršošana un konsekvence

| 11. | KJP kā tāda vienkāršo pašreizējo situāciju. No politiskās kohēzijas un efektivitātes viedokļa būtu vēlams, lai pastāvētu viena pārvaldes komiteja un trīs darba programmu vietā būtu tikai viena. Neapšaubāmi, ja pastāv dažādas darba programmas ar vienu un to pašu mērķi, optimāla rezultāta iegūšanai tām jābūt labi saskaņotām. |
| --- | --- |

11.

KJP kā tāda vienkāršo pašreizējo situāciju. No politiskās kohēzijas un efektivitātes viedokļa būtu vēlams, lai pastāvētu viena pārvaldes komiteja un trīs darba programmu vietā būtu tikai viena. Neapšaubāmi, ja pastāv dažādas darba programmas ar vienu un to pašu mērķi, optimāla rezultāta iegūšanai tām jābūt labi saskaņotām.

| 12. | Komisija savā priekšlikumā iezīmē politiska rakstura attiecības starp dažādām KJP daļām, kā arī starp KJP un dažādām citām Kopienu programmām. Dokuments rada visai harmonisku iespaidu. Būtu vēlams, lai ikgadējās darba programmās būtu skaidri noteikts, kā praktiski ir izmantojama šī saikne starp KJP un citām Eiropas programmām, īpaši Septīto ietvarprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumiem (FP7-RDT), ar mērķi izveidot visaptverošas darbības programmas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kas vārētu radīt īsteni sinerģētisku efektu. |
| --- | --- |

12.

Komisija savā priekšlikumā iezīmē politiska rakstura attiecības starp dažādām KJP daļām, kā arī starp KJP un dažādām citām Kopienu programmām. Dokuments rada visai harmonisku iespaidu. Būtu vēlams, lai ikgadējās darba programmās būtu skaidri noteikts, kā praktiski ir izmantojama šī saikne starp KJP un citām Eiropas programmām, īpaši Septīto ietvarprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumiem (FP7-RDT), ar mērķi izveidot visaptverošas darbības programmas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kas vārētu radīt īsteni sinerģētisku efektu.

| 13. | KJP piedāvā visaptverošu pamatprogrammu, kas sniedz daudzas darbības iespējas. Visupirms darba programmās būtu skaidri jānosaka, kādas ir darbības, kad, kam un kādā veidā ir iespējamas; tām būtu arī jāsatur norāde par Komisijas piemērotajiem kritērijiem un tātad par to, kādas būs reālās iespējas. Komiteja darba programmu izstrādāšanas procedūras ietvaros vēlas saņemt informāciju tieši tāpat, kā to saņem Eiropas Parlaments, lai vajadzības gadījumā spētu savlaicīgi darīt zināmu savu nostāju. Arī reģionālajām valdībām ir nepieciešama pieeja programmu projektiem, lai tās varētu izteikt savu viedokli un ieteikumus, tādējādi stiprinot to lomu konkurētspējas stiprināšanā. |
| --- | --- |

13.

KJP piedāvā visaptverošu pamatprogrammu, kas sniedz daudzas darbības iespējas. Visupirms darba programmās būtu skaidri jānosaka, kādas ir darbības, kad, kam un kādā veidā ir iespējamas; tām būtu arī jāsatur norāde par Komisijas piemērotajiem kritērijiem un tātad par to, kādas būs reālās iespējas. Komiteja darba programmu izstrādāšanas procedūras ietvaros vēlas saņemt informāciju tieši tāpat, kā to saņem Eiropas Parlaments, lai vajadzības gadījumā spētu savlaicīgi darīt zināmu savu nostāju. Arī reģionālajām valdībām ir nepieciešama pieeja programmu projektiem, lai tās varētu izteikt savu viedokli un ieteikumus, tādējādi stiprinot to lomu konkurētspējas stiprināšanā.

| 14. | Kopienu programmas tiek bieži uzskatītas par ļoti sarežģītām un grūti pieejamām. Komiteja lūdz Komisijai šajā sakarā censties visā procesā —no iesnieguma līdz pārbaudei — noteikt īsas, vienkāršas procedūras ar skaidriem parametriem un minimālo administratīvo darbu, kā arī, kas gan ir pašsaprotami, censties optimāli izmantot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (turpmāk “IKT”) iespējas. |
| --- | --- |

14.

Kopienu programmas tiek bieži uzskatītas par ļoti sarežģītām un grūti pieejamām. Komiteja lūdz Komisijai šajā sakarā censties visā procesā —no iesnieguma līdz pārbaudei — noteikt īsas, vienkāršas procedūras ar skaidriem parametriem un minimālo administratīvo darbu, kā arī, kas gan ir pašsaprotami, censties optimāli izmantot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (turpmāk “IKT”) iespējas.

| 15. | Komiteja, ņemot vērā visu iepriekš teikto, neatlaidīgi aicina Komisijai nodot vismaz ar īstenošanu saistītos administratīvos uzdevumus tām vietējām un reģionālajām varām, kas to spēj un kam ir vēlme to darīt. |
| --- | --- |

15.

Komiteja, ņemot vērā visu iepriekš teikto, neatlaidīgi aicina Komisijai nodot vismaz ar īstenošanu saistītos administratīvos uzdevumus tām vietējām un reģionālajām varām, kas to spēj un kam ir vēlme to darīt.

Uzņēmējdarbības un inovācijas gars

| 16. | Komiteja ar gandarījumu secina, ka Komisija ņem vērā visus mazo un vidējo uzņēmumu kategorijai piederošos uzņēmumus, ieskaitot arī mikrouzņēmumus un tradicionālos un ģimenes uzņēmumus. Tas pats attiecas arī uz vietējā un reģionālā līmeņa finanšu resursiem un starpniekiem. Tomēr attiecīgo Eiropas iestāžu un uzraudzības un vadības iestāžu piekoptā politika bieži apgrūtina riska kapitāla piešķiršanu drosmīgākiem projektiem. Arī šajā ziņā būtu vēlams mainīt politiku un izdarīt grozījumus normatīvajos aktos. |
| --- | --- |

16.

Komiteja ar gandarījumu secina, ka Komisija ņem vērā visus mazo un vidējo uzņēmumu kategorijai piederošos uzņēmumus, ieskaitot arī mikrouzņēmumus un tradicionālos un ģimenes uzņēmumus. Tas pats attiecas arī uz vietējā un reģionālā līmeņa finanšu resursiem un starpniekiem. Tomēr attiecīgo Eiropas iestāžu un uzraudzības un vadības iestāžu piekoptā politika bieži apgrūtina riska kapitāla piešķiršanu drosmīgākiem projektiem. Arī šajā ziņā būtu vēlams mainīt politiku un izdarīt grozījumus normatīvajos aktos.

| 17. | KJP ļoti akcentē sadarbību, tajā skaitā arī sadarbību starptautiskā līmenī — šim nolūkam ir nepieciešami partneri no vismaz trim valstīm. Komiteja atbalsta arī divpusējas sadraudzības attiecību īstenošanu, jo intensīva sadarbība starp diviem partneriem ir īpaši efektīva. |
| --- | --- |

17.

KJP ļoti akcentē sadarbību, tajā skaitā arī sadarbību starptautiskā līmenī — šim nolūkam ir nepieciešami partneri no vismaz trim valstīm. Komiteja atbalsta arī divpusējas sadraudzības attiecību īstenošanu, jo intensīva sadarbība starp diviem partneriem ir īpaši efektīva.

| 18. | Lai panāktu to, ka uzņēmumi pārvar šķēršļus, kas traucē tiem pilnībā sadarboties, būtu vēlams arī veicināt profesionālo sadarbību mazākā mērogā vietējā un reģionālajā līmenī, kas, iespējams, varētu kalpot par pirmo soli tālākai un vērienīgākai sadarbībai. |
| --- | --- |

18.

Lai panāktu to, ka uzņēmumi pārvar šķēršļus, kas traucē tiem pilnībā sadarboties, būtu vēlams arī veicināt profesionālo sadarbību mazākā mērogā vietējā un reģionālajā līmenī, kas, iespējams, varētu kalpot par pirmo soli tālākai un vērienīgākai sadarbībai.

| 19. | Komiteja pauž gandarījumu par to, ka jaunatne ir minēta kā viena no mērķa grupām speciālajā programmā “Uzņēmējdarbības gars”. Tomēr sociālā aspektā būtu vēlams pievērst īpašu uzmanību arī vecāku cilvēku un minoritāšu uzņēmējdarbības garam. |
| --- | --- |

19.

Komiteja pauž gandarījumu par to, ka jaunatne ir minēta kā viena no mērķa grupām speciālajā programmā “Uzņēmējdarbības gars”. Tomēr sociālā aspektā būtu vēlams pievērst īpašu uzmanību arī vecāku cilvēku un minoritāšu uzņēmējdarbības garam.

Politika IKT jomā

| 20. | Komiteja rekomendē informācijas tehnoloģiju programmas ietvaros veicināt tirgus aktivitāti, pielietojot “ķēdes” pieeju — kā tas jau tika darīts vides tehnoloģiju jomā — ar mērķi paātrināt platjoslas informācijas tehnoloģiju pakalpojumu sniegšanai nepieciešamo lietojumprogrammu, platjoslas infrastruktūras un tamlīdzīgas tehnikas uzstādīšanu. |
| --- | --- |

20.

Komiteja rekomendē informācijas tehnoloģiju programmas ietvaros veicināt tirgus aktivitāti, pielietojot “ķēdes” pieeju — kā tas jau tika darīts vides tehnoloģiju jomā — ar mērķi paātrināt platjoslas informācijas tehnoloģiju pakalpojumu sniegšanai nepieciešamo lietojumprogrammu, platjoslas infrastruktūras un tamlīdzīgas tehnikas uzstādīšanu.

| 21. | Tāpat kā visā pakalpojumu sfērā kopumā, arī sabiedrisko pakalpojumu sfērā IKT tiek izmantotas nepietiekami. Komitejas uzskata, ka vietējām un reģionālajām varām arī pašām ir jācenšas kļūt par paraugu. Gadījumā ja tām nav pietiekamas kapacitātes un finansiālo resursu, radošo risinājumu meklējumos tām būtu jālūdz palīdzība no citām valsts un kopienas līmeņa vietējām un reģionālajām varām, vienlaikus turpinot maksimāli izmantot savas iespējas atbilstoši atbildības pakāpei un kompetencei. |
| --- | --- |

21.

Tāpat kā visā pakalpojumu sfērā kopumā, arī sabiedrisko pakalpojumu sfērā IKT tiek izmantotas nepietiekami. Komitejas uzskata, ka vietējām un reģionālajām varām arī pašām ir jācenšas kļūt par paraugu. Gadījumā ja tām nav pietiekamas kapacitātes un finansiālo resursu, radošo risinājumu meklējumos tām būtu jālūdz palīdzība no citām valsts un kopienas līmeņa vietējām un reģionālajām varām, vienlaikus turpinot maksimāli izmantot savas iespējas atbilstoši atbildības pakāpei un kompetencei.

“Saprātīga enerģija — Eiropa”

| 22. | Komisija sava priekšlikuma pamatojuma ievadā piemin LIFE programmu kā vienu no esošajiem, Kopienas ietvaros ar KJP saistītajiem instrumentiem. Pārējās priekšlikuma daļās tomēr LIFE programma nav atrodama, vismaz ne tieša pieminējuma veidā. Būtu vēlams noskaidrot KJP lomu saistībā ar LIFE programmu. |
| --- | --- |

22.

Komisija sava priekšlikuma pamatojuma ievadā piemin LIFE programmu kā vienu no esošajiem, Kopienas ietvaros ar KJP saistītajiem instrumentiem. Pārējās priekšlikuma daļās tomēr LIFE programma nav atrodama, vismaz ne tieša pieminējuma veidā. Būtu vēlams noskaidrot KJP lomu saistībā ar LIFE programmu.

| 23. | Kaut arī KJP nekas šajā sakarā nav minēts, Komiteja pieņem par pamatu principu, ka Eiropas mērogā tikko uzsāktā un līdz 2008. gadam paredzētā ilgtspējīgas enerģijas kampaņa un programma “Saprātīga enerģija — Eiropa” ir saskaņojamas. |
| --- | --- |

23.

Kaut arī KJP nekas šajā sakarā nav minēts, Komiteja pieņem par pamatu principu, ka Eiropas mērogā tikko uzsāktā un līdz 2008. gadam paredzētā ilgtspējīgas enerģijas kampaņa un programma “Saprātīga enerģija — Eiropa” ir saskaņojamas.

Valsts atbalsts

| 24. | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2005. gada 21. septembrī uzsākto publisko apspriedi par noteikumiem attiecībā uz valsts atbalstu jauninājumiem (KOM 2005 (436)), taču ar nožēlu atzīmē, ka atbilžu iesniegšanai dots ļoti īss termiņš.
  Šajā sakarā Komiteja vēlas paust sekojošo:






  — | Komiteja atbilstoši vienkāršošanas mērķim izsaka atbalstu jauninājumu iekļaušanai esošajos nolēmumos, nevis jaunu nolēmumu radīšanai. |
| --- | --- | --- |

24.

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2005. gada 21. septembrī uzsākto publisko apspriedi par noteikumiem attiecībā uz valsts atbalstu jauninājumiem (KOM 2005 (436)), taču ar nožēlu atzīmē, ka atbilžu iesniegšanai dots ļoti īss termiņš.

Šajā sakarā Komiteja vēlas paust sekojošo:

—

Komiteja atbilstoši vienkāršošanas mērķim izsaka atbalstu jauninājumu iekļaušanai esošajos nolēmumos, nevis jaunu nolēmumu radīšanai.

| — | Tā atbalsta mērķi novirzīt jauninājumiem paredzēto valsts atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Tā atbalsta mērķi novirzīt jauninājumiem paredzēto valsts atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| — | Komiteja aicina saglabāt pašreiz atļauto jauninājumiem paredzētā atbalsta un reģionālā atbalsta uzkrāšanu. |
| --- | --- |

—

Komiteja aicina saglabāt pašreiz atļauto jauninājumiem paredzētā atbalsta un reģionālā atbalsta uzkrāšanu.

| — | Komiteja izsaka neizpratni, kādēļ attiecībā uz inovatīvas darbības uzsākšanu paredzēti vienīgi [50 %] atbrīvojumi no sociālajām iemaksām un citiem vietējiem/ reģionālajiem nodokļiem (t.i. ar peļņu nesaistītajiem nodokļiem). |
| --- | --- |

—

Komiteja izsaka neizpratni, kādēļ attiecībā uz inovatīvas darbības uzsākšanu paredzēti vienīgi [50 %] atbrīvojumi no sociālajām iemaksām un citiem vietējiem/ reģionālajiem nodokļiem (t.i. ar peļņu nesaistītajiem nodokļiem).

| — | Komiteja atbalsta to, ka “Valsts atbalstam, kas paredzēts MVU un/ vai ar tirgu nesaistītu darbību veikšanai, varētu piemērot mazāk stingrus procedūras noteikumus un atbrīvot no paziņošanas pienākuma” (24. apsvērums). |
| --- | --- |

—

Komiteja atbalsta to, ka “Valsts atbalstam, kas paredzēts MVU un/ vai ar tirgu nesaistītu darbību veikšanai, varētu piemērot mazāk stingrus procedūras noteikumus un atbrīvot no paziņošanas pienākuma” (24. apsvērums).

Tomēr Komiteja apšauba Komisijas koncentrēšanos uz “tirgus nepilnībām”. Komisija patiešām atzīst, ka ar jauninājumiem saistītām darbībām ir īpašas iezīmes, un tās bieži vien nav saistītas ar tirgu. “Pieredze rāda, ka ir ļoti grūti iepriekš paredzēt, kuri jauninājumi — produkti un pakalpojumi — gūs panākumus tirgū” (18. apsvērums).

Noslēguma piezīme

| 25. | Ar šo atzinumu Komiteja vēlas sniegt savu ieguldījumu lielākā uz inovācijām balstītas konkurētspējas politikas efektivitātē, kā arī debatēs par finanšu plānu. RK tāpat uzskata, ka KJP pielāgošana atbilstoši tas ieteikumiem, veicinātu arī līdzsvarotāku kompetenču un uzdevumu sadali starp dažādiem varas līmeņiem Eiropā. |
| --- | --- |

25.

Ar šo atzinumu Komiteja vēlas sniegt savu ieguldījumu lielākā uz inovācijām balstītas konkurētspējas politikas efektivitātē, kā arī debatēs par finanšu plānu. RK tāpat uzskata, ka KJP pielāgošana atbilstoši tas ieteikumiem, veicinātu arī līdzsvarotāku kompetenču un uzdevumu sadali starp dažādiem varas līmeņiem Eiropā.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/20

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)”

(2006/C 115/05)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM (2005) 119 galīgā red. — 2005/0043(COD) — 2005/0044(CNS)),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei” (KOM (2005) 118 galīgā red.),

ņemot vērā Padomes 2005. gada 31. marta lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu lūgt Reģionu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Kultūras un izglītības komisijai atzinuma sagatavošanu par šo jautājumu,

ņemot vērā Eiropadomes 2000. gadā Lisabonā pieņemto lēmumu apstiprināt jēdzienu “Eiropas reģions”, to attiecinot uz pētniecību un tādējādi liekot pamatus kopīgai Eiropas savienības politikai pētniecības un tehnoloģijas jomā,

ņemot vērā Eiropadomes 2002. gada martā Barselonā pieņemto lēmumu, kurā Savienība izvirzīja mērķi līdz 2010. gada beigām palielināt ar pētniecību saistītos izdevumus līdz 3 % Savienības NKP,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas izaugsmes iniciatīva — ieguldījums sistēmās un zināšanās, lai nodrošinātu izaugsmi un darbavietas — nobeiguma ziņojums Eiropadomei” (KOM (2003) 690 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zinātne un tehnoloģijas — Eiropas nākotnes pamats — Nostādnes pētniecības atbalsta politikā Eiropas Savienībā” (KOM (2004) 353 galīgā red.) un tās atzinumu par šo jautājumu (CdR 194/2004 fin
   (1)),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu, atbildot uz neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu grupas atzinumiem un ieteikumiem attiecībā uz 6. pamatprogrammas jauno instrumentu efektivitātes novērtējumu (KOM (2004) 574 galīgā red.),

ņemot vērā Paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai: jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM (2005) 24 galīgā red.),

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM (2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD)),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” (KOM (2005) 152 galīgā red.) un tās atzinumu par šo jautājumu (CdR 154/2005 fin),

ņemot vērā profesora Ramon Marimon kga vadītās augsta līmeņa grupas ziņojumu “Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu efektivitātes novērtējums” (2004. gada 21. jūnijs),

ņemot vērā Reģionu komitejas Kultūras un izglītības komisijas 2005. gada 22. septembrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 155/2005 rev. 2) (ziņotājs:
  Lars Nordström
  kgs, Västra Götaland reģiona Reģionālās padomes loceklis (SE/ELDA) ),

tā kā

| 1. | Komisijas priekšlikumā minētie vispārējie mērķi ir ļoti nozīmīgi Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Pētniecības izdevumu palielinājums līdz 3 % Eiropas Savienības NKP, no šīs summas 2 % saņemot no privātā sektora un visus līdzekļus tērējot pētniecībai un attīstībai, lai veicinātu uz zināšanām balstītu sabiedrību un ekonomiku Eiropā, ir ambiciozs mērķis, ko var sasniegt tikai ar kopīgiem pūliņiem un saskaņotu Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcību; |
| --- | --- |

1.

Komisijas priekšlikumā minētie vispārējie mērķi ir ļoti nozīmīgi Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Pētniecības izdevumu palielinājums līdz 3 % Eiropas Savienības NKP, no šīs summas 2 % saņemot no privātā sektora un visus līdzekļus tērējot pētniecībai un attīstībai, lai veicinātu uz zināšanām balstītu sabiedrību un ekonomiku Eiropā, ir ambiciozs mērķis, ko var sasniegt tikai ar kopīgiem pūliņiem un saskaņotu Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcību;

| 2. | pētniecība, inovācija un mūžizglītība ir Eiropas izaugsmes un konkurētspējas balsti; |
| --- | --- |

2.

pētniecība, inovācija un mūžizglītība ir Eiropas izaugsmes un konkurētspējas balsti;

| 3. | nepieciešamā līdzekļu dubultošana pētniecībai Eiropas Savienībā laikā no 2007. līdz 2013. gadam atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem, kā arī faktam, ka 2004. gadā Savienībai pievienojās desmit jaunas dalībvalstis. Priekšlikuma īstenošana ir visu Eiropas valstu interesēs arī tad, ja citās 2007.—2013. gada finanšu plāna nozarēs ir jāveic izmaiņas; |
| --- | --- |

3.

nepieciešamā līdzekļu dubultošana pētniecībai Eiropas Savienībā laikā no 2007. līdz 2013. gadam atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem, kā arī faktam, ka 2004. gadā Savienībai pievienojās desmit jaunas dalībvalstis. Priekšlikuma īstenošana ir visu Eiropas valstu interesēs arī tad, ja citās 2007.—2013. gada finanšu plāna nozarēs ir jāveic izmaiņas;

| 4. | starp pašreizējo Sesto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2002. līdz 2006. gadam) un nākamo Septīto pamatprogrammu lielā mērā ir vērojama nepārtrauktība, tomēr priekšlikumā ir iekļautas arī jaunas jomas, piemēram, Eiropas Pētniecības padomes izveidošana un t. s. kopējas tehnoloģiju iniciatīvas; |
| --- | --- |

4.

starp pašreizējo Sesto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2002. līdz 2006. gadam) un nākamo Septīto pamatprogrammu lielā mērā ir vērojama nepārtrauktība, tomēr priekšlikumā ir iekļautas arī jaunas jomas, piemēram, Eiropas Pētniecības padomes izveidošana un t. s. kopējas tehnoloģiju iniciatīvas;

| 5. | Komisijas priekšlikumā minētie pasākumi paši par sevi nav kohēzijas instrumenti, taču tie neapšaubāmi ietekmē kohēziju Eiropā, |
| --- | --- |

5.

Komisijas priekšlikumā minētie pasākumi paši par sevi nav kohēzijas instrumenti, taču tie neapšaubāmi ietekmē kohēziju Eiropā,

savā 62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), Reģionu komiteja vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

Reģionu komitejas nostāja

1.   Komitejas vispārīgais vērtējums

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi novērtē to, ka šī priekšlikuma politiskais konteksts un mērķi ir izklāstīti īpašā, vienlaicīgi ar šo priekšlikumu izdotā Komisijas paziņojumā par pētniecības telpas izveidi Eiropā; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi novērtē to, ka šī priekšlikuma politiskais konteksts un mērķi ir izklāstīti īpašā, vienlaicīgi ar šo priekšlikumu izdotā Komisijas paziņojumā par pētniecības telpas izveidi Eiropā;

| 1.2 | uzskata, ka Komisijas priekšlikums visumā ir labs, jo tajā lielā mērā ir saglabāta nepārtrauktība attiecībā pret pašreizējo pamatprogrammu. Vietējām un reģionālām varām, kā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) tiek nodrošinātas labākas dalības iespējas, kaut gan 7. pamatprogrammas instrumenti joprojām vairāk veicina “lielās iniciatīvas”; |
| --- | --- |

1.2

uzskata, ka Komisijas priekšlikums visumā ir labs, jo tajā lielā mērā ir saglabāta nepārtrauktība attiecībā pret pašreizējo pamatprogrammu. Vietējām un reģionālām varām, kā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) tiek nodrošinātas labākas dalības iespējas, kaut gan 7. pamatprogrammas instrumenti joprojām vairāk veicina “lielās iniciatīvas”;

| 1.3. | ņemot vērā Lisabonas stratēģijas atkārtotu izvēršanu, uzsver vienošanās par finanšu plānu nozīmi, lai nodrošinātu nepieciešamo finansējumu Komisijas ierosinātajai 7. pamatprogrammai; |
| --- | --- |

1.3.

ņemot vērā Lisabonas stratēģijas atkārtotu izvēršanu, uzsver vienošanās par finanšu plānu nozīmi, lai nodrošinātu nepieciešamo finansējumu Komisijas ierosinātajai 7. pamatprogrammai;

| 1.4 | atzinīgi novērtē tos administratīvos, finansiālos un juridiskos vienkāršojumus, kas ir aprakstīti darba dokumentā par šim priekšlikumam sekojošiem izpildes pasākumiem, un vēlas īpaši uzsvērt, ka ir vajadzīgi vienkāršojumi visos pieteikšanās procedūras, sarunu par līgumu slēgšanu un izpildes posmos; |
| --- | --- |

1.4

atzinīgi novērtē tos administratīvos, finansiālos un juridiskos vienkāršojumus, kas ir aprakstīti darba dokumentā par šim priekšlikumam sekojošiem izpildes pasākumiem, un vēlas īpaši uzsvērt, ka ir vajadzīgi vienkāršojumi visos pieteikšanās procedūras, sarunu par līgumu slēgšanu un izpildes posmos;

| 1.5 | konstatē, ka Komisija ir ņēmusi vērā daudzu iesaistīto pušu viedokli, veicot plašas konsultācijas, kā arī to, ka priekšlikums pamatojas uz detalizēta seku novērtējuma, kas izstrādāts, izmantojot no iesaistītajām pusēm saņemto informāciju un vērtējumus; |
| --- | --- |

1.5

konstatē, ka Komisija ir ņēmusi vērā daudzu iesaistīto pušu viedokli, veicot plašas konsultācijas, kā arī to, ka priekšlikums pamatojas uz detalizēta seku novērtējuma, kas izstrādāts, izmantojot no iesaistītajām pusēm saņemto informāciju un vērtējumus;

| 1.6 | piekrīt, ka zināšanas ir Lisabonas stratēģijas kodols un ka “zināšanu trijstūri” veido inovācija, izglītība un pētniecība. Komiteja vēlas īpaši uzsvērt, ka centieni pēc kvalitātes un izcilības ir pētniecības politikas centrālais aspekts. Tādējādi tiek izceltas tās zināšanas, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisku izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju; |
| --- | --- |

1.6

piekrīt, ka zināšanas ir Lisabonas stratēģijas kodols un ka “zināšanu trijstūri” veido inovācija, izglītība un pētniecība. Komiteja vēlas īpaši uzsvērt, ka centieni pēc kvalitātes un izcilības ir pētniecības politikas centrālais aspekts. Tādējādi tiek izceltas tās zināšanas, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisku izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju;

| 1.7 | atbalsta vispārējos mērķus, kas ir programmas pamatā, kā arī Septītās pamatprogrammas iedalījumu četrās atsevišķās programmās — “Sadarbība”, “Idejas”, “Cilvēki”, “Iespējas” — atbilstoši Eiropas pētniecības politikas četriem galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

1.7

atbalsta vispārējos mērķus, kas ir programmas pamatā, kā arī Septītās pamatprogrammas iedalījumu četrās atsevišķās programmās — “Sadarbība”, “Idejas”, “Cilvēki”, “Iespējas” — atbilstoši Eiropas pētniecības politikas četriem galvenajiem mērķiem;

| 1.8 | atzinīgi novērtē pārrobežu sadarbības ietvaros veikto pētniecības pasākumu — no sadarbības projektiem un tīkliem līdz pētniecības programmu koordinācijai — koncentrēšanu uz šādām nedaudzām tēmām, ko aptver programma “Sadarbība”:






  a. | veselība; |
| --- | --- | --- |

1.8

atzinīgi novērtē pārrobežu sadarbības ietvaros veikto pētniecības pasākumu — no sadarbības projektiem un tīkliem līdz pētniecības programmu koordinācijai — koncentrēšanu uz šādām nedaudzām tēmām, ko aptver programma “Sadarbība”:

a.

veselība;

| b. | pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija; |
| --- | --- |

b.

pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;

| c. | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c.

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| d. | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

d.

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| e. | enerģētika; |
| --- | --- |

e.

enerģētika;

| f. | vide (tostarp klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

f.

vide (tostarp klimata pārmaiņas);

| g. | transports (tostarp aeronautika); |
| --- | --- |

g.

transports (tostarp aeronautika);

| h. | sociālās un humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

h.

sociālās un humanitārās zinātnes;

| i. | drošība un kosmosa pētniecība. |
| --- | --- |

i.

drošība un kosmosa pētniecība.

| 1.9 | saista lielas cerības ar
  programmu “Idejas”
  , kuras ietvaros ir jāizveido neatkarīga Eiropas Pētniecības padome (EPP), lai atbalstītu pētnieku ierosinātos progresīvos pētījumus, ko veic atsevišķas zinātnieku grupas, kuras konkurē savā starpā visās zinātnes nozarēs. Komiteja vēlas īpaši uzsvērt neatkarīgas pētniecības padomes nozīmi, kā arī to, ka pētniecības rezultāti ir jāizplata sistemātiskā veidā, cieši sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām varām. Eiropas Pētniecības padomes ideja būtu jāattīsta, lai izveidotu ciešus kontaktus ar vietējo un reģionālo pārvaldi un RK; |
| --- | --- |

1.9

saista lielas cerības ar
  programmu “Idejas”
  , kuras ietvaros ir jāizveido neatkarīga Eiropas Pētniecības padome (EPP), lai atbalstītu pētnieku ierosinātos progresīvos pētījumus, ko veic atsevišķas zinātnieku grupas, kuras konkurē savā starpā visās zinātnes nozarēs. Komiteja vēlas īpaši uzsvērt neatkarīgas pētniecības padomes nozīmi, kā arī to, ka pētniecības rezultāti ir jāizplata sistemātiskā veidā, cieši sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām varām. Eiropas Pētniecības padomes ideja būtu jāattīsta, lai izveidotu ciešus kontaktus ar vietējo un reģionālo pārvaldi un RK;

| 1.10 | atzinīgi vērtē to, ka
  programmas “Cilvēki”
  ietvaros tiks pastiprināts atbalsts pētnieku apmācībai un profesionālai attīstībai, pievēršot īpašu uzmanību prasmēm un profesionālajai attīstībai, kā arī ciešākai saiknei ar valstu sistēmām; |
| --- | --- |

1.10

atzinīgi vērtē to, ka
  programmas “Cilvēki”
  ietvaros tiks pastiprināts atbalsts pētnieku apmācībai un profesionālai attīstībai, pievēršot īpašu uzmanību prasmēm un profesionālajai attīstībai, kā arī ciešākai saiknei ar valstu sistēmām;

| 1.11 | saistībā ar
  programmu “Iespējas”

  vēlas atgādināt, ka ir nepieciešams īpašs saskaņojums starp pamatprogrammu un struktūrfondiem, kas ir izveidoti, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības, apmācības un inovācijas kapacitāti, un kas dažādos veidos atbalsta pētniecības infrastruktūru, pētniecību mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, reģionālās pētniecības kopas un ES “konverģences” reģionu pilnu pētniecības potenciāla izmantošanu, kā arī jomas, kas saistītas ar “zinātni sabiedrībā” un vispārēju starptautisku sadarbību; |
| --- | --- |

1.11

saistībā ar
  programmu “Iespējas”

  vēlas atgādināt, ka ir nepieciešams īpašs saskaņojums starp pamatprogrammu un struktūrfondiem, kas ir izveidoti, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības, apmācības un inovācijas kapacitāti, un kas dažādos veidos atbalsta pētniecības infrastruktūru, pētniecību mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, reģionālās pētniecības kopas un ES “konverģences” reģionu pilnu pētniecības potenciāla izmantošanu, kā arī jomas, kas saistītas ar “zinātni sabiedrībā” un vispārēju starptautisku sadarbību;

| 1.12 | Eiropai ir jātiecas pēc labākas jauno dalībvalstu integrācijas. To iekļaušana visās ES politikas jomās un instrumentos ir priekšnoteikums šo valstu cilvēkresursu un ekonomiskā potenciāla izmantošanai, lai izveidotu konkurētspējīgāku un vienotāku Eiropu ar ilgtspējīgas attīstības perspektīvu. Pamatprogrammām uzdevums ir paātrināt integrācijas procesu. |
| --- | --- |

1.12

Eiropai ir jātiecas pēc labākas jauno dalībvalstu integrācijas. To iekļaušana visās ES politikas jomās un instrumentos ir priekšnoteikums šo valstu cilvēkresursu un ekonomiskā potenciāla izmantošanai, lai izveidotu konkurētspējīgāku un vienotāku Eiropu ar ilgtspējīgas attīstības perspektīvu. Pamatprogrammām uzdevums ir paātrināt integrācijas procesu.

2.   Programma “Sadarbība”

| 2.1 | zināšanu nodošana un izplatīšana ir galvenais jautājums. Pašreizējā pamatprogrammā ir iekļauti šim nolūkam paredzēti mehānismi, bet nav zināms, vai tas notiek sistemātiski un efektīvi. Kādi ir rezultāti? Par to ir zināms maz, jo nav skaidru prasību attiecībā uz pārbaudi. Viens no iespējamiem risinājumiem — apstiprinātiem projektiem uzlikt skaidrāk definētu atbildību par zināšanu nodošanas stratēģiju izstrādi un to izpildi. Komisijai vajadzētu projektus uzraudzīt, lai redzētu sasniegtos rezultātus; |
| --- | --- |

2.1

zināšanu nodošana un izplatīšana ir galvenais jautājums. Pašreizējā pamatprogrammā ir iekļauti šim nolūkam paredzēti mehānismi, bet nav zināms, vai tas notiek sistemātiski un efektīvi. Kādi ir rezultāti? Par to ir zināms maz, jo nav skaidru prasību attiecībā uz pārbaudi. Viens no iespējamiem risinājumiem — apstiprinātiem projektiem uzlikt skaidrāk definētu atbildību par zināšanu nodošanas stratēģiju izstrādi un to izpildi. Komisijai vajadzētu projektus uzraudzīt, lai redzētu sasniegtos rezultātus;

| 2.2 | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir ļoti svarīga nozīme visās rūpniecības, uzņēmējdarbības, pakalpojumu, zinātnes un tehnoloģijas, tostarp drošības un aizsardzības jomā. Īpaši salīdzinājumā ar Japānu un ASV Eiropai ir jāatgūst iekavētais, tostarp attiecībā uz nepieciešamību pēc superdatoriem daudzās svarīgās jomās, tādās kā klimats, drošība, materiālu pētniecība un jaunu medikamentu sintēze; |
| --- | --- |

2.2

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir ļoti svarīga nozīme visās rūpniecības, uzņēmējdarbības, pakalpojumu, zinātnes un tehnoloģijas, tostarp drošības un aizsardzības jomā. Īpaši salīdzinājumā ar Japānu un ASV Eiropai ir jāatgūst iekavētais, tostarp attiecībā uz nepieciešamību pēc superdatoriem daudzās svarīgās jomās, tādās kā klimats, drošība, materiālu pētniecība un jaunu medikamentu sintēze;

| 2.3 | saistībā ar ilgtspējīgas attīstības ekoloģisko dimensiju norāda uz dabas uzskatīšanu par resursu avotu un uz tādām pētniecības nozarēm kā bioenerģētika un bioloģiskā degviela, augu genomika, koksnes tehnoloģija, ilgtspējīga mežsaimniecība, kalnrūpniecības tehnoloģija, atkritumu apstrādes tehnoloģija, kā arī tūrisma pētniecība; |
| --- | --- |

2.3

saistībā ar ilgtspējīgas attīstības ekoloģisko dimensiju norāda uz dabas uzskatīšanu par resursu avotu un uz tādām pētniecības nozarēm kā bioenerģētika un bioloģiskā degviela, augu genomika, koksnes tehnoloģija, ilgtspējīga mežsaimniecība, kalnrūpniecības tehnoloģija, atkritumu apstrādes tehnoloģija, kā arī tūrisma pētniecība;

| 2.4 | RK atkārtoti pauž gandarījumu par svarīgās speciālās programmas “Enerģija” no jauna iekļaušanu 7. pamatprogrammā. Neskatoties uz to, ka pētniecība enerģētikas jomā ir ļoti augsta prioritāte Euratom 7. pamatprogrammas ietvaros, šim svarīgajam jautājumam ir jāpievēršas vēl vairāk. Enerģētika ir konkurētspējīgas ekonomikas galvenais elements, bet, kā ir labi zināms, Eiropa ir satraucoši lielā mērā atkarīga no energoresursu importa; |
| --- | --- |

2.4

RK atkārtoti pauž gandarījumu par svarīgās speciālās programmas “Enerģija” no jauna iekļaušanu 7. pamatprogrammā. Neskatoties uz to, ka pētniecība enerģētikas jomā ir ļoti augsta prioritāte Euratom 7. pamatprogrammas ietvaros, šim svarīgajam jautājumam ir jāpievēršas vēl vairāk. Enerģētika ir konkurētspējīgas ekonomikas galvenais elements, bet, kā ir labi zināms, Eiropa ir satraucoši lielā mērā atkarīga no energoresursu importa;

| 2.5 | uzskata, ka ekoloģiskā dimensija ir jāpapildina ar sociālās dimensijas respektēšanu un šajā saistībā kā nozīmīgu pārnozaru tēmu galvenokārt vēlas uzsvērt integrāciju. Piemēram, ir svarīgi pētniecībā pievērsties jautājumiem, kā ES dalībvalstīs īsteno un pārrauga integrācijas politiku, kādi ir integrācijas mērķi un kādus rādītājus izmanto, kādā veidā integrāciju ietekmē nodokļu politika (daudzās dalībvalstīs nodokļus iekasē valsts līmenī, kaut arī liela daļa integrācijas izmaksu, piemēram, saistībā ar pasākumiem pret atstumtību utt., ir jāsedz vietējām un reģionālajām varām). Citi svarīgi jautājumi ir saistīti ar integrācijas darba demokrātijas aspektiem, piemēram, formālu balsstiesību radītajām sekām vai dažādu sabiedrības slāņu atšķirīgajiem uzskatiem par integrācijas politiku. Vēl viens jautājumu komplekss ir saistīts ar bēgļiem un diskrimināciju darba tirgū; |
| --- | --- |

2.5

uzskata, ka ekoloģiskā dimensija ir jāpapildina ar sociālās dimensijas respektēšanu un šajā saistībā kā nozīmīgu pārnozaru tēmu galvenokārt vēlas uzsvērt integrāciju. Piemēram, ir svarīgi pētniecībā pievērsties jautājumiem, kā ES dalībvalstīs īsteno un pārrauga integrācijas politiku, kādi ir integrācijas mērķi un kādus rādītājus izmanto, kādā veidā integrāciju ietekmē nodokļu politika (daudzās dalībvalstīs nodokļus iekasē valsts līmenī, kaut arī liela daļa integrācijas izmaksu, piemēram, saistībā ar pasākumiem pret atstumtību utt., ir jāsedz vietējām un reģionālajām varām). Citi svarīgi jautājumi ir saistīti ar integrācijas darba demokrātijas aspektiem, piemēram, formālu balsstiesību radītajām sekām vai dažādu sabiedrības slāņu atšķirīgajiem uzskatiem par integrācijas politiku. Vēl viens jautājumu komplekss ir saistīts ar bēgļiem un diskrimināciju darba tirgū;

| 2.6 | RK atzinīgi novērtē Galileo projekta īstenošanas uzsākšanu; tam ir ne tikai ļoti liela nozīme inovācijas nozīmē, bet arī, pēc Komitejas domām, tā īstenošanā izmantotie tehnoloģiskie risinājumi šim projektam piešķir daudznozaru dimensiju un daudzfunkcionālu raksturu; |
| --- | --- |

2.6

RK atzinīgi novērtē Galileo projekta īstenošanas uzsākšanu; tam ir ne tikai ļoti liela nozīme inovācijas nozīmē, bet arī, pēc Komitejas domām, tā īstenošanā izmantotie tehnoloģiskie risinājumi šim projektam piešķir daudznozaru dimensiju un daudzfunkcionālu raksturu;

| 2.7 | uzskata, ka pētniecībai sabiedrības veselības, kā arī veselības aizsardzības, slimnieku aprūpes un sociālās aprūpes sistēmas jomās Eiropas kopējās interesēs ir jābūt tematisku pētniecības prioritāšu sastāvdaļai. Ir jāpēta arī dažādi sabiedrības veselības aspekti, piemēram, pasākumi alkohola un tabakas kaitīgās ietekmes dēļ radušos problēmu risināšanai. Zināšanas par alkoholisma un smēķēšanas atkarības apmēriem un sekām ir ļoti vajadzīgas gan īsā, gan ilgā laika posmā; |
| --- | --- |

2.7

uzskata, ka pētniecībai sabiedrības veselības, kā arī veselības aizsardzības, slimnieku aprūpes un sociālās aprūpes sistēmas jomās Eiropas kopējās interesēs ir jābūt tematisku pētniecības prioritāšu sastāvdaļai. Ir jāpēta arī dažādi sabiedrības veselības aspekti, piemēram, pasākumi alkohola un tabakas kaitīgās ietekmes dēļ radušos problēmu risināšanai. Zināšanas par alkoholisma un smēķēšanas atkarības apmēriem un sekām ir ļoti vajadzīgas gan īsā, gan ilgā laika posmā;

| 2.8 | uzskata, ka lielākā mērā nekā ar vidi saistītos aspektus vajadzētu pētīt pilsētattīstības aspektus. Tas var attiekties uz tādu jautājumu pētīšanu kā transports, pilsētplānošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kultūras mantojums un tūrisms, kā arī ar integrāciju un vadību saistītiem jautājumiem. Šie jautājumi bija iekļauti Piektajā pamatprogrammā, taču to pietrūka Sestajā pamatprogrammā. Tāpēc Septītajā pamatprogrammā būtu vajadzīga plašāka pilsētattīstības perspektīva; |
| --- | --- |

2.8

uzskata, ka lielākā mērā nekā ar vidi saistītos aspektus vajadzētu pētīt pilsētattīstības aspektus. Tas var attiekties uz tādu jautājumu pētīšanu kā transports, pilsētplānošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kultūras mantojums un tūrisms, kā arī ar integrāciju un vadību saistītiem jautājumiem. Šie jautājumi bija iekļauti Piektajā pamatprogrammā, taču to pietrūka Sestajā pamatprogrammā. Tāpēc Septītajā pamatprogrammā būtu vajadzīga plašāka pilsētattīstības perspektīva;

| 2.9 | uzskata, ka pētniecības un prakses mijiedarbība ir svarīga pētniecības joma. Spēja praktiski pielietot uz izpēti balstītas zināšanas ir liels izaicinājums gan publiskajā, gan privātajā sektorā, cita starpā saistībā ar sociālās aizsardzības sistēmas reformu un tās tālāku attīstību. Tas principā attiecas uz visām pētniecības nozarēm, tomēr īpaši — uz jaunām zināšanām pakalpojumu sniegšanas nozarē. Tātad vajadzētu vairāk pētīt pētniecības pielietojumu. Šā jaunā pētniecības veida objekts būtu, piemēram, pētniecības rezultātu pielietošanas metožu izstrāde, šķēršļi pārmaiņām vai jautājumi par to, kādēļ dažas uzlabojošas stratēģijas ir sekmīgas un dažas nē, kā iespējams īstenot uz zināšanām balstītas pārmaiņas, kā notiek darbinieku iesaistīšana un kā priekšlikumu sistēma var veicināt radošas vides veidošanos utt. Tātad ir vajadzīgs, lai Eiropas pētniecības politikā būtu noteikts, ka pastāv pētniecības un prakses mijiedarbības izpētes joma un ka tās uzdevums ir inovatīvs un vērsts uz attīstību. ES vajadzētu to leģitimēt un atbalstīt šīs pētniecības jomas izveidi pakalpojumu sniegšanas sektorā; |
| --- | --- |

2.9

uzskata, ka pētniecības un prakses mijiedarbība ir svarīga pētniecības joma. Spēja praktiski pielietot uz izpēti balstītas zināšanas ir liels izaicinājums gan publiskajā, gan privātajā sektorā, cita starpā saistībā ar sociālās aizsardzības sistēmas reformu un tās tālāku attīstību. Tas principā attiecas uz visām pētniecības nozarēm, tomēr īpaši — uz jaunām zināšanām pakalpojumu sniegšanas nozarē. Tātad vajadzētu vairāk pētīt pētniecības pielietojumu. Šā jaunā pētniecības veida objekts būtu, piemēram, pētniecības rezultātu pielietošanas metožu izstrāde, šķēršļi pārmaiņām vai jautājumi par to, kādēļ dažas uzlabojošas stratēģijas ir sekmīgas un dažas nē, kā iespējams īstenot uz zināšanām balstītas pārmaiņas, kā notiek darbinieku iesaistīšana un kā priekšlikumu sistēma var veicināt radošas vides veidošanos utt. Tātad ir vajadzīgs, lai Eiropas pētniecības politikā būtu noteikts, ka pastāv pētniecības un prakses mijiedarbības izpētes joma un ka tās uzdevums ir inovatīvs un vērsts uz attīstību. ES vajadzētu to leģitimēt un atbalstīt šīs pētniecības jomas izveidi pakalpojumu sniegšanas sektorā;

| 2.10 | pirmkārt pastāv nepieciešamība pēc valsts pētniecības programmas par demogrāfiskajām izmaiņām, piemēram, novecošanās jautājumu un ir svarīgi uzlabot šāda veida programmu koordināciju Eiropas līmenī. Komiteja uzskata, ka starpreģionālās sadarbības ietvaros ir jāizstrādā programmu koordinācijas instrumenti atbilstoši ERA-NET shēmai, lai nākotnē sadarbotos saskaņā ar 169. pantu. Otrkārt, ir pastiprināti jāveicina iedzīvotāju novecošanās problēmas izpēte 7. pamatprogrammas ietvaros. Aktuāla tēma šajā saistībā ir, piemēram, “aktīvā novecošana”, kurai Komisija pievērsusies paziņojumā par “Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa un darba dzīves pārtraukšanas vecuma paaugstināšanu”. Tomēr aktīva novecošana nozīmē ko vairāk, piemēram, ir jāiegūst zināšanas par veseliem novecojošiem cilvēkiem un to, kāda ir šī paaudze un kā tā var kļūt par resursu sabiedrībai. ES pastāv kultūras atšķirības un dažāda pieredze attiecībā uz demogrāfiskajām pārmaiņām, tāpēc var rasties virkne atšķirīgu pētāmo jautājumu, kurus pēta dažādu disciplīnu ietvaros. Tas attiecas gan uz zemo dzimstību, emigrāciju un drastiski sarūkošo iedzīvotāju skaitu, gan uz tādām tēmām, kā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz vajadzību pēc veselības aprūpes, sociāliem dienestiem un pašaprūpes. Programmā “Sadarbība” koordinācija starp valstu un Eiropas līmeņa programmām ir minēta, taču Reģionu komiteja uzskata, ka šo sadarbību vajadzētu pastiprināt. Jēdzienā “novecošana” ietilpst gan sociāli, gan ekonomiski un kultūras aspekti. Viens no lielākajiem izaicinājumiem nākamajā gadā, īpaši reģionālajā līmenī, ir sociālu risinājumu un piemērošanās koncepciju izstrādāšana kā atbilde uz demogrāfiskajām pārmaiņām. Tādēļ ir svarīgi, ka vietējam un reģionālam līmenim ir nozīmīga loma dažādu valstu programmu izstrādē; |
| --- | --- |

2.10

pirmkārt pastāv nepieciešamība pēc valsts pētniecības programmas par demogrāfiskajām izmaiņām, piemēram, novecošanās jautājumu un ir svarīgi uzlabot šāda veida programmu koordināciju Eiropas līmenī. Komiteja uzskata, ka starpreģionālās sadarbības ietvaros ir jāizstrādā programmu koordinācijas instrumenti atbilstoši ERA-NET shēmai, lai nākotnē sadarbotos saskaņā ar 169. pantu. Otrkārt, ir pastiprināti jāveicina iedzīvotāju novecošanās problēmas izpēte 7. pamatprogrammas ietvaros. Aktuāla tēma šajā saistībā ir, piemēram, “aktīvā novecošana”, kurai Komisija pievērsusies paziņojumā par “Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa un darba dzīves pārtraukšanas vecuma paaugstināšanu”. Tomēr aktīva novecošana nozīmē ko vairāk, piemēram, ir jāiegūst zināšanas par veseliem novecojošiem cilvēkiem un to, kāda ir šī paaudze un kā tā var kļūt par resursu sabiedrībai. ES pastāv kultūras atšķirības un dažāda pieredze attiecībā uz demogrāfiskajām pārmaiņām, tāpēc var rasties virkne atšķirīgu pētāmo jautājumu, kurus pēta dažādu disciplīnu ietvaros. Tas attiecas gan uz zemo dzimstību, emigrāciju un drastiski sarūkošo iedzīvotāju skaitu, gan uz tādām tēmām, kā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz vajadzību pēc veselības aprūpes, sociāliem dienestiem un pašaprūpes. Programmā “Sadarbība” koordinācija starp valstu un Eiropas līmeņa programmām ir minēta, taču Reģionu komiteja uzskata, ka šo sadarbību vajadzētu pastiprināt. Jēdzienā “novecošana” ietilpst gan sociāli, gan ekonomiski un kultūras aspekti. Viens no lielākajiem izaicinājumiem nākamajā gadā, īpaši reģionālajā līmenī, ir sociālu risinājumu un piemērošanās koncepciju izstrādāšana kā atbilde uz demogrāfiskajām pārmaiņām. Tādēļ ir svarīgi, ka vietējam un reģionālam līmenim ir nozīmīga loma dažādu valstu programmu izstrādē;

| 2.11 | uzskata, ka, sadalot ar pētniecību, inovāciju, uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības garu saistītos jautājumus starp šo pamatprogrammu un konkurētspējas un inovācijas programmu (CIP), saikne starp šiem jautājumiem ir kļuvusi neskaidra. Projektā ietvertās idejas, kas atrodas šo dažādo svarīgo faktoru saskares zonā un ir vitāli svarīgas izaugsmei un jaunu darbavietu radīšanai, var “nokrist starp krēsliem”, iestigt arvien pieaugošā birokrātijā vai sliktākajā gadījumā vispār atbaidīt potenciālos pretendentus no pieprasījuma iesniegšanas, un to Eiropa nevar atļauties. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija vienoti gādātu par to, lai administratīvās robežas dažādu ģenerāldirektorātu un dažādu programmu starpā neradītu šķēršļus labiem projektiem; |
| --- | --- |

2.11

uzskata, ka, sadalot ar pētniecību, inovāciju, uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības garu saistītos jautājumus starp šo pamatprogrammu un konkurētspējas un inovācijas programmu (CIP), saikne starp šiem jautājumiem ir kļuvusi neskaidra. Projektā ietvertās idejas, kas atrodas šo dažādo svarīgo faktoru saskares zonā un ir vitāli svarīgas izaugsmei un jaunu darbavietu radīšanai, var “nokrist starp krēsliem”, iestigt arvien pieaugošā birokrātijā vai sliktākajā gadījumā vispār atbaidīt potenciālos pretendentus no pieprasījuma iesniegšanas, un to Eiropa nevar atļauties. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija vienoti gādātu par to, lai administratīvās robežas dažādu ģenerāldirektorātu un dažādu programmu starpā neradītu šķēršļus labiem projektiem;

| 2.12 | vietējās un reģionālās varas var izmantot dalību tehnoloģisko platformu (TP) darbībā, pamatojoties uz savu atbildību pār nozīmīgām sabiedriskām jomām. Formulējot pētniecības stratēģijas jaunajām tehnoloģiju platformām saskaņā ar pilsoņu vēlmēm un piedaloties jau darbību sākušo tehnoloģisko platformu darbībā, vietējām un reģionālajām varām ir sava loģiskā vieta sadarbībā starp akadēmisko vidi, ekonomikas jomu un valsts sektoru, un šāda sadarbība ir TP priekšnoteikums. Pastāv tehnoloģiju platformas, kurās var iekļaut vietējo un reģionālo aktivitāšu attīstību. Tehnoloģiju platformas ir ilgtermiņa ieguldījums, taču to attīstība vairāk ir balstīta uz sen izveidotām tehnikas nozarēm nekā pilsoņu pamatvajadzībām; |
| --- | --- |

2.12

vietējās un reģionālās varas var izmantot dalību tehnoloģisko platformu (TP) darbībā, pamatojoties uz savu atbildību pār nozīmīgām sabiedriskām jomām. Formulējot pētniecības stratēģijas jaunajām tehnoloģiju platformām saskaņā ar pilsoņu vēlmēm un piedaloties jau darbību sākušo tehnoloģisko platformu darbībā, vietējām un reģionālajām varām ir sava loģiskā vieta sadarbībā starp akadēmisko vidi, ekonomikas jomu un valsts sektoru, un šāda sadarbība ir TP priekšnoteikums. Pastāv tehnoloģiju platformas, kurās var iekļaut vietējo un reģionālo aktivitāšu attīstību. Tehnoloģiju platformas ir ilgtermiņa ieguldījums, taču to attīstība vairāk ir balstīta uz sen izveidotām tehnikas nozarēm nekā pilsoņu pamatvajadzībām;

| 2.13 | domājot par to, cik nozīmīgas ir pilsētu, vietējās un reģionālās teritoriālo vienības to iedzīvotājiem un to tuvākās apkaimes ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, nākas secināt, ka tām ir pilnā apjomā jāiesaistās inovāciju un mūža izglītības programmu īstenošanā. Pilsētu, vietējās un reģionālās teritoriālās vienības darbojas kā katalizators, kas veicina visaptverošu piekļuvi līdzekļiem nodrošinošu partnerattiecību veidošanos, un vietējās iestādes savā teritorijā darbojas kā inovācijas un pētniecību veicinošs motors. |
| --- | --- |

2.13

domājot par to, cik nozīmīgas ir pilsētu, vietējās un reģionālās teritoriālo vienības to iedzīvotājiem un to tuvākās apkaimes ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, nākas secināt, ka tām ir pilnā apjomā jāiesaistās inovāciju un mūža izglītības programmu īstenošanā. Pilsētu, vietējās un reģionālās teritoriālās vienības darbojas kā katalizators, kas veicina visaptverošu piekļuvi līdzekļiem nodrošinošu partnerattiecību veidošanos, un vietējās iestādes savā teritorijā darbojas kā inovācijas un pētniecību veicinošs motors.

| 2.14 | atzinīgi vērtē to, ka virkne dalībvalstu Padomē, kā arī Eiropas Parlamentā u.c. ir izvirzījušas ideju “sabiedriski motivētas pētniecības platformas” (angļu val. “Socially Motivated Research Platforms” jeb SMRP), kas ir iekļauta Septītajā pamatprogrammā. Reģionu komiteja uzskata SMRP par papildinājumu tehnoloģiju platformām tādā veidā, ka, balstoties uz sabiedrības vajadzībām, būtu jānosaka tās ilgtermiņa stratēģijas, kas ir jāveido tādiem dalībniekiem kā valsts iestādēm, pētniekiem (universitātēs, augstskolās un institūtos), bet vajadzības gadījumā — arī ekonomikas jomas pārstāvjiem. Eiropai ir vajadzīgas jaunas zināšanas, lai tā labāk spētu izprast un risināt problēmas, kuru pamatā ir izaicinājumi sociālajā jomā, piemēram, starpkultūru un etniskas atšķirības, demogrāfija un apkārtējās vides aizsardzība, tostarp klimata izmaiņas. SMRP mērķis ir apvienot Eiropas ieinteresētās puses (angļu val. — “stakeholders”) zināšanu ieguves procesā par lieliem ilgtermiņa izaicinājumiem Eiropas sabiedrībai. Protams, ka svarīgāko interesentu starpā ir jābūt šo zināšanu “tiešajiem lietotājiem”, kas bieži ir vietējās un reģionālās varas; |
| --- | --- |

2.14

atzinīgi vērtē to, ka virkne dalībvalstu Padomē, kā arī Eiropas Parlamentā u.c. ir izvirzījušas ideju “sabiedriski motivētas pētniecības platformas” (angļu val. “Socially Motivated Research Platforms” jeb SMRP), kas ir iekļauta Septītajā pamatprogrammā. Reģionu komiteja uzskata SMRP par papildinājumu tehnoloģiju platformām tādā veidā, ka, balstoties uz sabiedrības vajadzībām, būtu jānosaka tās ilgtermiņa stratēģijas, kas ir jāveido tādiem dalībniekiem kā valsts iestādēm, pētniekiem (universitātēs, augstskolās un institūtos), bet vajadzības gadījumā — arī ekonomikas jomas pārstāvjiem. Eiropai ir vajadzīgas jaunas zināšanas, lai tā labāk spētu izprast un risināt problēmas, kuru pamatā ir izaicinājumi sociālajā jomā, piemēram, starpkultūru un etniskas atšķirības, demogrāfija un apkārtējās vides aizsardzība, tostarp klimata izmaiņas. SMRP mērķis ir apvienot Eiropas ieinteresētās puses (angļu val. — “stakeholders”) zināšanu ieguves procesā par lieliem ilgtermiņa izaicinājumiem Eiropas sabiedrībai. Protams, ka svarīgāko interesentu starpā ir jābūt šo zināšanu “tiešajiem lietotājiem”, kas bieži ir vietējās un reģionālās varas;

| 2.15 | SMRP jēdziens vai koncepcija lielā mērā balstās uz sociālu, valsti pārstāvošu interesentu iniciatīvas un viņu vajadzības pēc jaunām zināšanām, kas balstītas uz progresīvajiem pētījumiem dažādās sociālās jomās. Koncepcija pamatojas arī uz šo interesentu aktīvas dalības pētāmo problēmu un jautājumu noteikšanā un formulēšanā. Turklāt koncepcija ir balstīta arī uz to, ka sabiedrību pārstāvoši interesenti aktīvi uzņemas atbildību par iegūto zināšanu izplatīšanu un pielietošanu. Ticamība, ka tas notiks, protams, ir lielāka, ja interesenti paši ir lielā mērā piedalījušies problēmu formulēšanā. Tāpēc SMRP būtu jāuzskata par tehnoloģiju platformu papildinājumu, kur galvenā loma ir rūpniecībai. Rūpniecības pārstāvjus var dziļi iesaistīt dažādās SMRP atkarībā no tēmas arī tad, ja tiek gaidīts, ka SMRP virzošais spēks būs citi dalībnieki. SMRP koncepcijā ietilpst starpnozaru pētniecība, jo cilvēku un sabiedrības problēmas ir komplicētas. Tās vislabāk var izprast, izmantojot dažādas zinātniskas perspektīvas. Lai veicinātu zināšanu attīstību un sociālu inovāciju iespējas, plaša SMRP sadaļa ir starptautiska sadarbība; |
| --- | --- |

2.15

SMRP jēdziens vai koncepcija lielā mērā balstās uz sociālu, valsti pārstāvošu interesentu iniciatīvas un viņu vajadzības pēc jaunām zināšanām, kas balstītas uz progresīvajiem pētījumiem dažādās sociālās jomās. Koncepcija pamatojas arī uz šo interesentu aktīvas dalības pētāmo problēmu un jautājumu noteikšanā un formulēšanā. Turklāt koncepcija ir balstīta arī uz to, ka sabiedrību pārstāvoši interesenti aktīvi uzņemas atbildību par iegūto zināšanu izplatīšanu un pielietošanu. Ticamība, ka tas notiks, protams, ir lielāka, ja interesenti paši ir lielā mērā piedalījušies problēmu formulēšanā. Tāpēc SMRP būtu jāuzskata par tehnoloģiju platformu papildinājumu, kur galvenā loma ir rūpniecībai. Rūpniecības pārstāvjus var dziļi iesaistīt dažādās SMRP atkarībā no tēmas arī tad, ja tiek gaidīts, ka SMRP virzošais spēks būs citi dalībnieki. SMRP koncepcijā ietilpst starpnozaru pētniecība, jo cilvēku un sabiedrības problēmas ir komplicētas. Tās vislabāk var izprast, izmantojot dažādas zinātniskas perspektīvas. Lai veicinātu zināšanu attīstību un sociālu inovāciju iespējas, plaša SMRP sadaļa ir starptautiska sadarbība;

| 2.16 | Diskusijās par SMRP ir minēts dažāds saturs un tēmas, no kurām Reģionu komiteja šeit vēlas izcelt dažas potenciālas tēmas: demogrāfiskās izmaiņas Eiropā (iedzīvotāju novecošana), Eiropa un integrācija/migrācija, kā arī ilgtspējīga attīstība no apkārtējās vides aizsardzības viedokļa.

  Izaicinājumi, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, ir vērojami visās ES dalībvalstīs, un tie attiecas uz veselības aprūpi un slimnieku aprūpi, aprūpes nozari (piemēram, e-veselība, veselīga novecošana, droša mājvieta), pensiju sistēmu, ilgāku darba mūžu utt. Šis demogrāfiskais izaicinājums bieži tiek raksturots kā problēma, taču tas rada arī daudzas iespējas. Vecākie iedzīvotāji nozīmē lielus kompetenci un pieredzi ietverošus zināšanu resursus, un daudzi vecākās paaudzes cilvēki ir arī labi informēti un prasīgi klienti/patērētāji/pacienti, tāpēc dažādās jomās būs vajadzīgi inovatīvi risinājumi. Kāds ir vislabākais veids, kā atbrīvot un attīstīt cilvēkam piemītošos resursus visā viņa dzīves laikā, lai tie nāktu par labu gan indivīdam, gan sabiedrībai? Piemēram, tēmā “Integrācija/migrācija” var iekļaut jautājumus, kas saistīti ar integrāciju darba dzīvē, diskrimināciju utt. Tēmā “Ilgtspējīga attīstība — dabas aizsardzība”, piemēram, var iekļaut jautājumus par Eiropā pastāvošajiem izaicinājumiem, kas saistīti ar telpu: pilsēta kā dzinējspēks, galveno uzmanību pievēršot pilsētas un lauku mijiedarbībai, apkārtējās vides piesārņošana un tās ietekme uz lauku novadiem, galveno uzmanību pievēršot pilsētu un lauku reģionu mijiedarbībai, Eiropas atbilde saistībā ar globālas ilgstspējīgas attīstības jautājumu, galveno uzmanību pievēršot mijiedarbībai starp globālo un Eiropas līmeni; |
| --- | --- |

2.16

Diskusijās par SMRP ir minēts dažāds saturs un tēmas, no kurām Reģionu komiteja šeit vēlas izcelt dažas potenciālas tēmas: demogrāfiskās izmaiņas Eiropā (iedzīvotāju novecošana), Eiropa un integrācija/migrācija, kā arī ilgtspējīga attīstība no apkārtējās vides aizsardzības viedokļa.

Izaicinājumi, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, ir vērojami visās ES dalībvalstīs, un tie attiecas uz veselības aprūpi un slimnieku aprūpi, aprūpes nozari (piemēram, e-veselība, veselīga novecošana, droša mājvieta), pensiju sistēmu, ilgāku darba mūžu utt. Šis demogrāfiskais izaicinājums bieži tiek raksturots kā problēma, taču tas rada arī daudzas iespējas. Vecākie iedzīvotāji nozīmē lielus kompetenci un pieredzi ietverošus zināšanu resursus, un daudzi vecākās paaudzes cilvēki ir arī labi informēti un prasīgi klienti/patērētāji/pacienti, tāpēc dažādās jomās būs vajadzīgi inovatīvi risinājumi. Kāds ir vislabākais veids, kā atbrīvot un attīstīt cilvēkam piemītošos resursus visā viņa dzīves laikā, lai tie nāktu par labu gan indivīdam, gan sabiedrībai? Piemēram, tēmā “Integrācija/migrācija” var iekļaut jautājumus, kas saistīti ar integrāciju darba dzīvē, diskrimināciju utt. Tēmā “Ilgtspējīga attīstība — dabas aizsardzība”, piemēram, var iekļaut jautājumus par Eiropā pastāvošajiem izaicinājumiem, kas saistīti ar telpu: pilsēta kā dzinējspēks, galveno uzmanību pievēršot pilsētas un lauku mijiedarbībai, apkārtējās vides piesārņošana un tās ietekme uz lauku novadiem, galveno uzmanību pievēršot pilsētu un lauku reģionu mijiedarbībai, Eiropas atbilde saistībā ar globālas ilgstspējīgas attīstības jautājumu, galveno uzmanību pievēršot mijiedarbībai starp globālo un Eiropas līmeni;

3.   Programma “Idejas”

| 3.1 | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Pētniecības Padome (ERC), vadot neatkarīgus un kompetentus pētniekus, darbotos kā vienots veselums; šim darbam ir raksturīgs vienkāršs pieprasījumu apstrādes process un skaidras prioritātes; |
| --- | --- |

3.1

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Pētniecības Padome (ERC), vadot neatkarīgus un kompetentus pētniekus, darbotos kā vienots veselums; šim darbam ir raksturīgs vienkāršs pieprasījumu apstrādes process un skaidras prioritātes;

| 3.2 | uzskata, ka tās izpētes, ko finansējusi Eiropas Pētniecības padome, rezultāti būtu atbilstīgā veidā sistemātiski jāizplata citos Eiropas reģionos strādājošiem pētniekiem. Minētajam nolūkam nepieciešamie līdzekļi būtu jāparedz pētnieku mobilitātes pasākumiem plānotajā budžetā vai jāpiešķir kā ERC tiešais pabalsts. Pēdējā gadījumā pabalstam ir jāveido tikai neliela daļa no apstiprinātajiem projektiem paredzētās kopējās summas; |
| --- | --- |

3.2

uzskata, ka tās izpētes, ko finansējusi Eiropas Pētniecības padome, rezultāti būtu atbilstīgā veidā sistemātiski jāizplata citos Eiropas reģionos strādājošiem pētniekiem. Minētajam nolūkam nepieciešamie līdzekļi būtu jāparedz pētnieku mobilitātes pasākumiem plānotajā budžetā vai jāpiešķir kā ERC tiešais pabalsts. Pēdējā gadījumā pabalstam ir jāveido tikai neliela daļa no apstiprinātajiem projektiem paredzētās kopējās summas;

4.   Programma “Cilvēki”

| 4.1 | uzskata, ka nolūkā nodrošināt Eiropu ar pietiekamu skaitu zinātnieku ir jāatvieglo sieviešu darbs pētniecības nozarē. Šajā saistībā svarīgi faktori var būt dažādi politiski pasākumi, kā arī attieksmes maiņa ekonomikā un akadēmiskajā vidē. Būtu jāpaplašina Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, lai jau ģimnāzijas laikā jauniešos modinātu interesi par zinātni, kā arī pievērstu īpašu uzmanību sieviešu lomai un vietai zinātnē un pētniecībā un tādējādi mazinātu nepietiekamo sieviešu pārstāvību; |
| --- | --- |

4.1

uzskata, ka nolūkā nodrošināt Eiropu ar pietiekamu skaitu zinātnieku ir jāatvieglo sieviešu darbs pētniecības nozarē. Šajā saistībā svarīgi faktori var būt dažādi politiski pasākumi, kā arī attieksmes maiņa ekonomikā un akadēmiskajā vidē. Būtu jāpaplašina Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, lai jau ģimnāzijas laikā jauniešos modinātu interesi par zinātni, kā arī pievērstu īpašu uzmanību sieviešu lomai un vietai zinātnē un pētniecībā un tādējādi mazinātu nepietiekamo sieviešu pārstāvību;

| 4.2 | vēlas atgādināt, ka droši vien ir vajadzīgi daudzi dažādi pasākumi, lai piesaistītu Eiropai lielas un atzītas pētnieku komandas. Iespējām bagātas karjeras attīstību Eiropā kavē gan ģeogrāfiskas, gan juridiskas un administratīvas, gan arī kultūras atšķirības. Karjeras posmu, algu līmeņa, sociālo pabalstu utt. salīdzinājums varētu būt viena no iespējām, kā pozitīvi attīstīt zinātnieku profesionālās izredzes. Cits stimulācijas veids varētu būt tā saucamais kombinētais darbs, kura ietvaros profesionāļiem dod iespēju daļu darba laika veltīt pētniecībai; |
| --- | --- |

4.2

vēlas atgādināt, ka droši vien ir vajadzīgi daudzi dažādi pasākumi, lai piesaistītu Eiropai lielas un atzītas pētnieku komandas. Iespējām bagātas karjeras attīstību Eiropā kavē gan ģeogrāfiskas, gan juridiskas un administratīvas, gan arī kultūras atšķirības. Karjeras posmu, algu līmeņa, sociālo pabalstu utt. salīdzinājums varētu būt viena no iespējām, kā pozitīvi attīstīt zinātnieku profesionālās izredzes. Cits stimulācijas veids varētu būt tā saucamais kombinētais darbs, kura ietvaros profesionāļiem dod iespēju daļu darba laika veltīt pētniecībai;

| 4.3 | uzskata, ka mūžizglītība būtu jāuzskata par Eiropas izaugsmei izmantojamu resursu, darbarīku pētniecības jomā izvirzīto Eiropas mērķu sasniegšanai. Ir pozitīvi vērtējams tas, ka šī perspektīva ir iekļauta Komisijas priekšlikumā, un ir svarīgi, lai šo darbu veiktu gan reģionu, gan valstu un Savienības ieinteresētās personas. Komiteja šajā sakarā vēlas pievērst uzmanību arī Pētniecības ģenerāldirektorāta, Ekonomikas ģenerāldirektorāta un Reģionu komitejas iniciatīvai “Savstarpējās mācību platformas” (angļu val. — “Mutual Learning Platforms”). Tā ir orientēta uz lēmumu pieņēmējiem reģionālā līmenī nolūkā viņiem piedāvāt konkrētus darbarīkus, kas saistīti ar mācībām, piemēram, reģionāla prognozēšana, reģionāla salīdzinošā novērtēšana un reģionālie profili; |
| --- | --- |

4.3

uzskata, ka mūžizglītība būtu jāuzskata par Eiropas izaugsmei izmantojamu resursu, darbarīku pētniecības jomā izvirzīto Eiropas mērķu sasniegšanai. Ir pozitīvi vērtējams tas, ka šī perspektīva ir iekļauta Komisijas priekšlikumā, un ir svarīgi, lai šo darbu veiktu gan reģionu, gan valstu un Savienības ieinteresētās personas. Komiteja šajā sakarā vēlas pievērst uzmanību arī Pētniecības ģenerāldirektorāta, Ekonomikas ģenerāldirektorāta un Reģionu komitejas iniciatīvai “Savstarpējās mācību platformas” (angļu val. — “Mutual Learning Platforms”). Tā ir orientēta uz lēmumu pieņēmējiem reģionālā līmenī nolūkā viņiem piedāvāt konkrētus darbarīkus, kas saistīti ar mācībām, piemēram, reģionāla prognozēšana, reģionāla salīdzinošā novērtēšana un reģionālie profili;

| 4.4 | uzskata, ka Komisijai vajadzētu uzraudzīt to, lai pētnieku profesionālo iespēju attīstība Eiropā skartu visas ES dalībvalstis un tajās savukārt arī tās publisko funkciju jomas, par kurām ir atbildīgas pašvaldības, apgabalu padomes un reģioni; |
| --- | --- |

4.4

uzskata, ka Komisijai vajadzētu uzraudzīt to, lai pētnieku profesionālo iespēju attīstība Eiropā skartu visas ES dalībvalstis un tajās savukārt arī tās publisko funkciju jomas, par kurām ir atbildīgas pašvaldības, apgabalu padomes un reģioni;

| 4.5 | vēlas arī uzsvērt, ka ir jāatbalsta pasākumi tādas jaunas pētnieku paaudzes veidošanai, kas spēj darboties akadēmiskajā vidē, ekonomikā un valsts sektorā. Tostarp ir jāveic mērķtiecīgi pasākumi pētnieku izglītības jomā, izglītošanās laikā iesaistot doktorandus gan uzņēmējdarbībā, gan publiskajā sektorā. Topošie pētnieki ir jāizglīto un jāsagatavo ne vien akadēmiskajai videi, bet arī darba dzīvei ārpus universitātes; |
| --- | --- |

4.5

vēlas arī uzsvērt, ka ir jāatbalsta pasākumi tādas jaunas pētnieku paaudzes veidošanai, kas spēj darboties akadēmiskajā vidē, ekonomikā un valsts sektorā. Tostarp ir jāveic mērķtiecīgi pasākumi pētnieku izglītības jomā, izglītošanās laikā iesaistot doktorandus gan uzņēmējdarbībā, gan publiskajā sektorā. Topošie pētnieki ir jāizglīto un jāsagatavo ne vien akadēmiskajai videi, bet arī darba dzīvei ārpus universitātes;

5.   Programma “Iespējas”

atbalsta šo pamatprogrammas daļu. Komiteja uzskata, ka nozīmīgas ir visas sešas tās daļas, tomēr vēlas šādas daļas uzsvērt īpaši:

| 5.1 | iniciatīvu “Zināšanu reģioni” cita starpā vērtē atzinīgi tādēļ, ka tajā izcelta reģionu pieaugošā nozīme jauninājumu ieviešanā un izaugsmē. Nav iespējams par augstu novērtēt zināšanu jomā attīstīto reģionu ietekmi uz Eiropas kopējo ekonomisko izaugsmi, tie ir valstu ekonomikas stūrakmeņi; |
| --- | --- |

5.1

iniciatīvu “Zināšanu reģioni” cita starpā vērtē atzinīgi tādēļ, ka tajā izcelta reģionu pieaugošā nozīme jauninājumu ieviešanā un izaugsmē. Nav iespējams par augstu novērtēt zināšanu jomā attīstīto reģionu ietekmi uz Eiropas kopējo ekonomisko izaugsmi, tie ir valstu ekonomikas stūrakmeņi;

| 5.2 | vēlas redzēt izteiktāku saikni starp pamatprogrammu un struktūrfondiem. Attiecībās starp atbalstu progresīvai pētniecībai un kohēzijas veicināšanu ir vērojama spriedze. Šo spriedzi var izlīdzināt, stimulējot progresīvo pētniecību visos reģionos. Reģionu komiteja ir arī ierosinājusi pētījuma izstrādi par reģionu, kā arī vietējo un reģionālo varu strukturālo kapacitāti un motivāciju atbalstīt pētniecību un attīstību. Šajā pētījumā cita starpā ir pievērsta uzmanība saiknēm starp pētniecību un attīstību, struktūrfondiem un inovācijas jautājumiem; |
| --- | --- |

5.2

vēlas redzēt izteiktāku saikni starp pamatprogrammu un struktūrfondiem. Attiecībās starp atbalstu progresīvai pētniecībai un kohēzijas veicināšanu ir vērojama spriedze. Šo spriedzi var izlīdzināt, stimulējot progresīvo pētniecību visos reģionos. Reģionu komiteja ir arī ierosinājusi pētījuma izstrādi par reģionu, kā arī vietējo un reģionālo varu strukturālo kapacitāti un motivāciju atbalstīt pētniecību un attīstību. Šajā pētījumā cita starpā ir pievērsta uzmanība saiknēm starp pētniecību un attīstību, struktūrfondiem un inovācijas jautājumiem;

| 5.3 | ir informēta par Eiropā notiekošo diskusiju attiecībā uz finansiālo perspektīvu. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt šo jauno iniciatīvu arī tad, ja budžets būs mazāks par šobrīd piedāvāto. Piedāvātais budžets tikai aptuveni 160 miljonu EUR apjomā, kas veido apmēram 2 % no programmai “Iespējas” piešķirtajiem 7,4 miljardiem EUR, patiesi ir nepietiekams, ja ņem vērā priekšlikumā izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

5.3

ir informēta par Eiropā notiekošo diskusiju attiecībā uz finansiālo perspektīvu. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt šo jauno iniciatīvu arī tad, ja budžets būs mazāks par šobrīd piedāvāto. Piedāvātais budžets tikai aptuveni 160 miljonu EUR apjomā, kas veido apmēram 2 % no programmai “Iespējas” piešķirtajiem 7,4 miljardiem EUR, patiesi ir nepietiekams, ja ņem vērā priekšlikumā izvirzītos mērķus;

| 5.4 | uzskata, ka trūkst manāmu centienu piesaistīt augstākās izglītības iestādes ar rūpniecības nozari kopīgam pētniecības un attīstības procesa komerciālā pielietojuma attīstīšanas darbam. Iemesls varētu būt tāds, ka ir izņemtas ar inovāciju saistītās jomas un iekļautas īpašā konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā jeb t. s. CIP programmā. Pastāv zināmas neskaidrības par šo pamatprogrammu savstarpējo saistību un robežām to starpā. Komisijai vajadzētu nodrošināt minētā jautājuma noskaidrošanu. Nav droši zināms, vai radīsies problēmas, taču gadījumā, ja tās rodas, Komisijai ir jāatrod labāks dažādu programmu mijiedarbības modelis. Kā piemēru var minēt jautājumu par riska kapitālu kopīgām ar tehnoloģiju saistītām iniciatīvām. Vai komercializācijas fāzē esošam projektam ir iespējams saņemt finansiālu atbalstu Septītās pamatprogrammas ietvaros vai arī šajā posmā ir jāpieprasa CIP programmas līdzekļi? |
| --- | --- |

5.4

uzskata, ka trūkst manāmu centienu piesaistīt augstākās izglītības iestādes ar rūpniecības nozari kopīgam pētniecības un attīstības procesa komerciālā pielietojuma attīstīšanas darbam. Iemesls varētu būt tāds, ka ir izņemtas ar inovāciju saistītās jomas un iekļautas īpašā konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā jeb t. s. CIP programmā. Pastāv zināmas neskaidrības par šo pamatprogrammu savstarpējo saistību un robežām to starpā. Komisijai vajadzētu nodrošināt minētā jautājuma noskaidrošanu. Nav droši zināms, vai radīsies problēmas, taču gadījumā, ja tās rodas, Komisijai ir jāatrod labāks dažādu programmu mijiedarbības modelis. Kā piemēru var minēt jautājumu par riska kapitālu kopīgām ar tehnoloģiju saistītām iniciatīvām. Vai komercializācijas fāzē esošam projektam ir iespējams saņemt finansiālu atbalstu Septītās pamatprogrammas ietvaros vai arī šajā posmā ir jāpieprasa CIP programmas līdzekļi?

| 5.5 | norāda, ka ir jāņem vērā arī pētniecības institūti kā dabiski sabiedrotie tehnoloģiju nodošanā un kopīgā produktu izstrādāšanā. Atkarībā no dažādu reģionu ekonomikas un publiskā sektora struktūras pastāv liels pieprasījums pēc specializācijas. Komisijai vajadzētu norādīt ne tikai uz kohēzijas politikas radīto sinerģiju, bet uzsvērt arī ES līdzekļu nozīmi gan valstu, gan arī reģionālo inovācijas stratēģiju īstenošanā; |
| --- | --- |

5.5

norāda, ka ir jāņem vērā arī pētniecības institūti kā dabiski sabiedrotie tehnoloģiju nodošanā un kopīgā produktu izstrādāšanā. Atkarībā no dažādu reģionu ekonomikas un publiskā sektora struktūras pastāv liels pieprasījums pēc specializācijas. Komisijai vajadzētu norādīt ne tikai uz kohēzijas politikas radīto sinerģiju, bet uzsvērt arī ES līdzekļu nozīmi gan valstu, gan arī reģionālo inovācijas stratēģiju īstenošanā;

| 5.6 | piekrīt Komisijas uzskatam, ka struktūrfondu ietvaros definētajiem ES konverģences reģioniem piemīt liels pētnieciskais potenciāls; |
| --- | --- |

5.6

piekrīt Komisijas uzskatam, ka struktūrfondu ietvaros definētajiem ES konverģences reģioniem piemīt liels pētnieciskais potenciāls;

| 5.7 | norāda, ka nedrīkst aizmirst darba tirgus nozares, kurās nav nepieciešams tik intensīvs izpētes darbs, bet kuras tāpat lielā mērā veicina Eiropas ekonomisko izaugsmi un Lisabonas procesa īstenošanu. Līdz šim Sestā pamatprogramma ir bijusi vērsta galvenokārt uz intensīvi pētāmām nozarēm. Finansiāls atbalsts mazāk intensīvi pētāmām nozarēm, kas nodrošina iespēju tajās izmantot jau esošas tehnoloģijas, ļauj īstenot inovācijas, kas pretējā gadījumā netiktu īstenotas. Tāpēc šīm nozarēm pētniecības pamatprogrammā vajadzētu piešķirt lielāku nozīmi; |
| --- | --- |

5.7

norāda, ka nedrīkst aizmirst darba tirgus nozares, kurās nav nepieciešams tik intensīvs izpētes darbs, bet kuras tāpat lielā mērā veicina Eiropas ekonomisko izaugsmi un Lisabonas procesa īstenošanu. Līdz šim Sestā pamatprogramma ir bijusi vērsta galvenokārt uz intensīvi pētāmām nozarēm. Finansiāls atbalsts mazāk intensīvi pētāmām nozarēm, kas nodrošina iespēju tajās izmantot jau esošas tehnoloģijas, ļauj īstenot inovācijas, kas pretējā gadījumā netiktu īstenotas. Tāpēc šīm nozarēm pētniecības pamatprogrammā vajadzētu piešķirt lielāku nozīmi;

| 5.8 | atzinīgi vērtē rīcības programmu “Zinātne sabiedrībā” (“Science in Society”) un uzsver, ka tā ir svarīga jaunās pamatprogrammas joma. |
| --- | --- |

5.8

atzinīgi vērtē rīcības programmu “Zinātne sabiedrībā” (“Science in Society”) un uzsver, ka tā ir svarīga jaunās pamatprogrammas joma.

6.   
  Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 6.1 | uzskata, ka visā Septītajā pamatprogrammā lielākā mērā vajadzētu būt uzsvērtai ilgtspējīgas attīstības sociālajai un ekoloģiskajai dimensijai; |
| --- | --- |

6.1

uzskata, ka visā Septītajā pamatprogrammā lielākā mērā vajadzētu būt uzsvērtai ilgtspējīgas attīstības sociālajai un ekoloģiskajai dimensijai;

| 6.2 | sagaida, ka Komisija uzņemsies iniciatīvu un dažādos veidos atbalstīs SMRP procesu — tāpat, kā Komisija to ir darījusi attiecībā uz tehnoloģiju platformām. Sākumposmā varētu izstrādāt SMRP koncepciju, mudināt dažādas ieinteresētās personas vienoties par ilgtermiņa vīziju un stratēģisku pētniecības plānu, mudināt tās piedalīties kā novērotājiem dažādu platformu darbā, lai no ieinteresētajām personām saņemtu padomus, atbalstu un arī zināmu organizatoriska rakstura palīdzību, kā arī nodrošinātu pārredzamību un atvērtību. Tādējādi Komisija varētu sekmēt veiksmīgu izpildi; |
| --- | --- |

6.2

sagaida, ka Komisija uzņemsies iniciatīvu un dažādos veidos atbalstīs SMRP procesu — tāpat, kā Komisija to ir darījusi attiecībā uz tehnoloģiju platformām. Sākumposmā varētu izstrādāt SMRP koncepciju, mudināt dažādas ieinteresētās personas vienoties par ilgtermiņa vīziju un stratēģisku pētniecības plānu, mudināt tās piedalīties kā novērotājiem dažādu platformu darbā, lai no ieinteresētajām personām saņemtu padomus, atbalstu un arī zināmu organizatoriska rakstura palīdzību, kā arī nodrošinātu pārredzamību un atvērtību. Tādējādi Komisija varētu sekmēt veiksmīgu izpildi;

| 6.3 | konstatē, ka dažādi vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji aktīvi strādā pie tā, lai sapulcinātu attiecīgās ieinteresētās personas nolūkā attīstīt šo SMRP ideju. Reģionu komiteja atzinīgi vērtētu dialoga veidošanos starp Komisiju, Parlamentu, Padomi, pētniecības finansētājiem no valstu puses, pašvaldībām, apgabalu padomēm un reģioniem, pētniekiem u.c. — pirmām kārtām par demogrāfijas un iedzīvotāju novecošanās tēmu; |
| --- | --- |

6.3

konstatē, ka dažādi vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji aktīvi strādā pie tā, lai sapulcinātu attiecīgās ieinteresētās personas nolūkā attīstīt šo SMRP ideju. Reģionu komiteja atzinīgi vērtētu dialoga veidošanos starp Komisiju, Parlamentu, Padomi, pētniecības finansētājiem no valstu puses, pašvaldībām, apgabalu padomēm un reģioniem, pētniekiem u.c. — pirmām kārtām par demogrāfijas un iedzīvotāju novecošanās tēmu;

| 6.4 | uzskata, ka, vienoti darbojoties visai Komisijai, ir jānodrošina tas, lai izpildes gaitā nerastos problēmas administratīva rakstura iemeslu dēļ, respektīvi, tāpēc, ka šo pamatprogrammu un konkurētspējas un jauninājumu programmu (CIP) vada un robežu starp šīm abām programmām izskaidro dažādi ģenerāldirektorāti; |
| --- | --- |

6.4

uzskata, ka, vienoti darbojoties visai Komisijai, ir jānodrošina tas, lai izpildes gaitā nerastos problēmas administratīva rakstura iemeslu dēļ, respektīvi, tāpēc, ka šo pamatprogrammu un konkurētspējas un jauninājumu programmu (CIP) vada un robežu starp šīm abām programmām izskaidro dažādi ģenerāldirektorāti;

| 6.5 | uzsver svarīgo nozīmi, kāda 7. pamatprogrammā ir piešķirta tehnoloģiskajai attīstībai un tam, lai nodrošinātu sinerģiju ar Konkurētspējas un inovācijas programmu (KIP), veicinot jaunu uzņēmumu un darba vietu rašanos visos Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

6.5

uzsver svarīgo nozīmi, kāda 7. pamatprogrammā ir piešķirta tehnoloģiskajai attīstībai un tam, lai nodrošinātu sinerģiju ar Konkurētspējas un inovācijas programmu (KIP), veicinot jaunu uzņēmumu un darba vietu rašanos visos Eiropas reģionos;

| 6.6 | uzskata, ka tematiskās prioritātes ir jāpapildina ar vispārīgiem tautas veselības, veselības aizsardzības, medicīniskās un sociālās aprūpes jautājumiem. Turklāt ir jāpēta dažādi pilsētattīstības aspekti, ne tikai ar apkārtējo vidi saistītie aspekti; |
| --- | --- |

6.6

uzskata, ka tematiskās prioritātes ir jāpapildina ar vispārīgiem tautas veselības, veselības aizsardzības, medicīniskās un sociālās aprūpes jautājumiem. Turklāt ir jāpēta dažādi pilsētattīstības aspekti, ne tikai ar apkārtējo vidi saistītie aspekti;

| 6.7 | ņemot vērā MVU kā Eiropas ekonomikas dzinējspēka lomu, RK ierosina septītajā pamatprogrammā līdzsvarot lielās iniciatīvas un uz MVU vērstās iniciatīvas, piemēram, palielinot finansējumu Zināšanu reģionu iniciatīvai; |
| --- | --- |

6.7

ņemot vērā MVU kā Eiropas ekonomikas dzinējspēka lomu, RK ierosina septītajā pamatprogrammā līdzsvarot lielās iniciatīvas un uz MVU vērstās iniciatīvas, piemēram, palielinot finansējumu Zināšanu reģionu iniciatīvai;

| 6.8 | iesaka Komisijai analizēt veidus, kā būtu iespējams noteikt labus dažādu ieinteresēto pušu zinātniskās sadarbības piemērus vietējā līmenī. To varētu darīt arī ar konkursa palīdzību; |
| --- | --- |

6.8

iesaka Komisijai analizēt veidus, kā būtu iespējams noteikt labus dažādu ieinteresēto pušu zinātniskās sadarbības piemērus vietējā līmenī. To varētu darīt arī ar konkursa palīdzību;

| 6.9 | iesaka Padomei un Parlamentam pieņemt Komisijas priekšlikumu par Septītās pamatprogrammas budžetu 72 726 000 EUR apjomā. |
| --- | --- |

6.9

iesaka Padomei un Parlamentam pieņemt Komisijas priekšlikumu par Septītās pamatprogrammas budžetu 72 726 000 EUR apjomā.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 71, 22.03.2005., 22. lpp.

1

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/27

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums “Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme”

(2006/C 115/06)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme” (KOM(2005) 120 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 31. marta lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā,

ņemot vērā Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu dot norādījumu Ekonomikas un sociālās politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam (CdR 147/2005 fin),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Valsts reģionālā atbalsta vadlīniju pārskatīšanu (CdR 77/2005 fin),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu par Sociālo programmu (CdR 80/2005 fin),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu par “Globalizācijas sociālo dimensiju — Eiropas politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē” (CdR 328/2004 fin),

ņemot vērā Ekonomikas un sociālās politikas komisijas 2005. gada 23. septembrī pieņemto atzinuma projektu CdR 148/2005 rev. 2 (ziņojuma sniedzēja:
  Irene Oldfather
  kdze, Skotijas Parlamenta locekle (UK/ESP)),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē minēto paziņojumu kā lietderīgu ieguldījumu debatēs par uzņēmumu pārstrukturēšanu un tās ietekmi uz nodarbinātību. Pārstrukturēšana ir atbilde uz tirgus izmaiņām, iekšējā tirgus radīšanu un globalizāciju. Daudzas uzņēmējsabiedrības uzskata to par svarīgu elementu konkurētspējas saglabāšanā, jo tas paver iespēju veidot jaunus darbību veidus ar lielāku pievienoto vērtību un radīt vairāk ilgtspējīgu darbavietu attiecīgajā teritorijā; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē minēto paziņojumu kā lietderīgu ieguldījumu debatēs par uzņēmumu pārstrukturēšanu un tās ietekmi uz nodarbinātību. Pārstrukturēšana ir atbilde uz tirgus izmaiņām, iekšējā tirgus radīšanu un globalizāciju. Daudzas uzņēmējsabiedrības uzskata to par svarīgu elementu konkurētspējas saglabāšanā, jo tas paver iespēju veidot jaunus darbību veidus ar lielāku pievienoto vērtību un radīt vairāk ilgtspējīgu darbavietu attiecīgajā teritorijā;

| 1.2 | ir apmierināta, ka ekonomikas pārstrukturēšana ir apspriesta saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un Eiropas Sociālo modeli. RK vēlas uzsvērt Eiropas Sociālā modeļa nozīmīgumu, mazinot pārstrukturēšanas nelabvēlīgo ietekmi uz personām un vietējām kopienām, un atzīst, ka attiecīgā gadījumā šajā sakarā jāveic preventīvi pasākumi; |
| --- | --- |

1.2

ir apmierināta, ka ekonomikas pārstrukturēšana ir apspriesta saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un Eiropas Sociālo modeli. RK vēlas uzsvērt Eiropas Sociālā modeļa nozīmīgumu, mazinot pārstrukturēšanas nelabvēlīgo ietekmi uz personām un vietējām kopienām, un atzīst, ka attiecīgā gadījumā šajā sakarā jāveic preventīvi pasākumi;

| 1.3. | piekrīt, ka ir jānodrošina laba pārstrukturēšanas vadība, kas atbilst gan ekonomiskajām, gan sociālajām prasībām, un tā ir jāiekļauj Eiropas ekonomikas attīstības ilgtermiņa vīzijā, lai nodrošinātu, ka izmaiņas tiešām kļūst par līdzekli ekonomikas konkurētspējas stiprināšanai; |
| --- | --- |

1.3.

piekrīt, ka ir jānodrošina laba pārstrukturēšanas vadība, kas atbilst gan ekonomiskajām, gan sociālajām prasībām, un tā ir jāiekļauj Eiropas ekonomikas attīstības ilgtermiņa vīzijā, lai nodrošinātu, ka izmaiņas tiešām kļūst par līdzekli ekonomikas konkurētspējas stiprināšanai;

| 1.4 | atzīmē, ka paziņojumā ir izskatīts tikai ES līmenis. Ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu nozīmīgumu, RK ir vīlusies par to, ka paziņojums nav apjomīgāks un tajā nav apskatīta valdības dažādo slāņu mijiedarbība un minēto valdības dažādo slāņu funkcijas. ES tomēr ir kompetenta tādās jomā kā vienotā tirgus izveide, tirdzniecības un attīstības politika un Lisabonas programma. Svarīgi ir tas, ka Eiropas Komisija ņem vērā minēto politiku ietekmi uz ekonomikas pārstrukturēšanu, kā arī otrādi, proti, ekonomikas pārstrukturēšanas ietekmi uz politiku; |
| --- | --- |

1.4

atzīmē, ka paziņojumā ir izskatīts tikai ES līmenis. Ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu nozīmīgumu, RK ir vīlusies par to, ka paziņojums nav apjomīgāks un tajā nav apskatīta valdības dažādo slāņu mijiedarbība un minēto valdības dažādo slāņu funkcijas. ES tomēr ir kompetenta tādās jomā kā vienotā tirgus izveide, tirdzniecības un attīstības politika un Lisabonas programma. Svarīgi ir tas, ka Eiropas Komisija ņem vērā minēto politiku ietekmi uz ekonomikas pārstrukturēšanu, kā arī otrādi, proti, ekonomikas pārstrukturēšanas ietekmi uz politiku;

| 1.5 | piekrīt paziņojumā minētajam, ka pārstrukturēšana var dārgi izmaksāt ne tikai attiecīgajiem darba ņēmējiem, bet arī nelabvēlīgi ietekmēt vietējo un reģionālo ekonomiku; |
| --- | --- |

1.5

piekrīt paziņojumā minētajam, ka pārstrukturēšana var dārgi izmaksāt ne tikai attiecīgajiem darba ņēmējiem, bet arī nelabvēlīgi ietekmēt vietējo un reģionālo ekonomiku;

| 1.6 | uzsver Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centra nozīmīgumu labākās prakses popularizēšanā, lai veidotu labāku pamatu publiskajām diskusijām par pārstrukturēšanu un uzņēmumu pārvietošanu. |
| --- | --- |

1.6

uzsver Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centra nozīmīgumu labākās prakses popularizēšanā, lai veidotu labāku pamatu publiskajām diskusijām par pārstrukturēšanu un uzņēmumu pārvietošanu.

PAŠREIZĒJĀS PROBLĒMAS

Reģionu komiteja

| 1.7 | piekrīt, ka pārstrukturēšanu uzņēmuma līmenī var izraisīt šādi iemesli:






  — | Eiropas vienotais tirgus un ekonomisko sistēmu atvērtība starptautiskajai konkurencei, |
| --- | --- | --- |

1.7

piekrīt, ka pārstrukturēšanu uzņēmuma līmenī var izraisīt šādi iemesli:

—

Eiropas vienotais tirgus un ekonomisko sistēmu atvērtība starptautiskajai konkurencei,

| — | tehnoloģiju attīstība, |
| --- | --- |

—

tehnoloģiju attīstība,

| — | reglamentējošo normu izstrāde, |
| --- | --- |

—

reglamentējošo normu izstrāde,

| — | patērētāju pieprasījuma lielas izmaiņas. |
| --- | --- |

—

patērētāju pieprasījuma lielas izmaiņas.

| 1.8 | iebilst, ka paziņojumā vajadzēja sīkāk apskatīt globalizāciju un liela skaita darba vietu pārvietošanu ārpus ES; |
| --- | --- |

1.8

iebilst, ka paziņojumā vajadzēja sīkāk apskatīt globalizāciju un liela skaita darba vietu pārvietošanu ārpus ES;

| 1.9 | apgalvo, ka nodarbinātības sektorālās struktūras izmaiņas un darbavietu kvalitāte ir svarīgi apsvērumi nodarbinātības, mācību, rūpniecības un lauksaimniecības politikas izstrādē ES līmenī. Paziņojumā ir konstatēts, ka laika posmā no 1977. gada līdz 2002. gadam ES ir radīti aptuveni 30 miljoni darbavietu. Pakalpojumu nozarē ir radīti 44 miljoni darbavietu, turpretī rūpniecībā darbavietu skaits ir samazinājies par 7 miljoniem, bet lauksaimniecībā — par 7,5 miljoniem; nodarbinātības līmenis ir pieaudzis par 25,1 % attiecībā uz kvalificētiem strādniekiem, 14,2 % — vidējas kvalifikācijas strādniekiem un tikai par 2,2 % attiecībā uz nekvalificētiem strādniekiem; |
| --- | --- |

1.9

apgalvo, ka nodarbinātības sektorālās struktūras izmaiņas un darbavietu kvalitāte ir svarīgi apsvērumi nodarbinātības, mācību, rūpniecības un lauksaimniecības politikas izstrādē ES līmenī. Paziņojumā ir konstatēts, ka laika posmā no 1977. gada līdz 2002. gadam ES ir radīti aptuveni 30 miljoni darbavietu. Pakalpojumu nozarē ir radīti 44 miljoni darbavietu, turpretī rūpniecībā darbavietu skaits ir samazinājies par 7 miljoniem, bet lauksaimniecībā — par 7,5 miljoniem; nodarbinātības līmenis ir pieaudzis par 25,1 % attiecībā uz kvalificētiem strādniekiem, 14,2 % — vidējas kvalifikācijas strādniekiem un tikai par 2,2 % attiecībā uz nekvalificētiem strādniekiem;

| 1.10 | atbalsta paziņojumu attiecībā uz guvumu saistībā ar izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā iekšējā tirgus padziļināšanu un ekonomikas atvēršanu tirdzniecībai. RK atzinīgi vērtē arī to, ka paziņojumā atzīta šādu programmu reģionālā ietekme un sociālā taisnīguma nepieciešamība minēto politiku darbības jomās; |
| --- | --- |

1.10

atbalsta paziņojumu attiecībā uz guvumu saistībā ar izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā iekšējā tirgus padziļināšanu un ekonomikas atvēršanu tirdzniecībai. RK atzinīgi vērtē arī to, ka paziņojumā atzīta šādu programmu reģionālā ietekme un sociālā taisnīguma nepieciešamība minēto politiku darbības jomās;

| 1.11 | atbalsta paziņojumā pausto viedokli, ka pārstrukturēšanas sekas iespējams ietekmēt ar tādu programmu starpniecību, ar kurām pilnveido darba tirgus darbību, aktīvas nodarbinātības politikas stiprināšanu, pārmaiņu paredzēšanu, kā arī nodrošina mehānismus, kas atvieglina darbinieku pāreju uz citu darbu. RK gribētu uzsvērt arī nozīmi, kāda ir efektīvām vietējās un reģionālās ekonomiskās attīstības stratēģijām, kas atbalsta izaugsmi un attīstību un ekonomiskās bāzes diversifikāciju. Uzņēmumu pārstrukturēšana šāda veida ekonomikā ir daudz vieglāk paveicama; |
| --- | --- |

1.11

atbalsta paziņojumā pausto viedokli, ka pārstrukturēšanas sekas iespējams ietekmēt ar tādu programmu starpniecību, ar kurām pilnveido darba tirgus darbību, aktīvas nodarbinātības politikas stiprināšanu, pārmaiņu paredzēšanu, kā arī nodrošina mehānismus, kas atvieglina darbinieku pāreju uz citu darbu. RK gribētu uzsvērt arī nozīmi, kāda ir efektīvām vietējās un reģionālās ekonomiskās attīstības stratēģijām, kas atbalsta izaugsmi un attīstību un ekonomiskās bāzes diversifikāciju. Uzņēmumu pārstrukturēšana šāda veida ekonomikā ir daudz vieglāk paveicama;

| 1.12 | atzīmē, ka piemērs par ASV 2002. gada Likumu par tirdzniecības pielāgošanas palīdzības reformu ir minēts kā pozitīvs piemērs attiecībā uz ekonomikas atvēršanu tirdzniecībai un palīdzības sniegšanu uzņēmējsabiedrībām un darbiniekiem. RK tomēr uzskata, ka ES ir daudz piemēru tādām valsts aģentūrām, kas veica tādu pārstrukturēšanu ES, ko var uzskatīt par priekšzīmīgu. |
| --- | --- |

1.12

atzīmē, ka piemērs par ASV 2002. gada Likumu par tirdzniecības pielāgošanas palīdzības reformu ir minēts kā pozitīvs piemērs attiecībā uz ekonomikas atvēršanu tirdzniecībai un palīdzības sniegšanu uzņēmējsabiedrībām un darbiniekiem. RK tomēr uzskata, ka ES ir daudz piemēru tādām valsts aģentūrām, kas veica tādu pārstrukturēšanu ES, ko var uzskatīt par priekšzīmīgu.

REAĢĒŠANA EIROPAS KOPIENAS LĪMENĪ

i.   Vispārēja pieeja

Reģionu komiteja

| 1.13 | atbalsta vajadzību vairāk saskaņot Kopienas politikas, kas ietekmē pārstrukturēšanu, un, jo īpaši, atzinīgi vērtē tādas īpašu uzdevumu grupas izveidi, kurā iesaistītas Komisijas struktūrvienības, kas saskaras ar pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

1.13

atbalsta vajadzību vairāk saskaņot Kopienas politikas, kas ietekmē pārstrukturēšanu, un, jo īpaši, atzinīgi vērtē tādas īpašu uzdevumu grupas izveidi, kurā iesaistītas Komisijas struktūrvienības, kas saskaras ar pārstrukturēšanu;

| 1.14 | piekrīt to Kopienas politiku izskatīšanai, kas ietekmē pārstrukturēšanu, lai varētu izdarīt atbilstošas izmaiņas attiecīgajā politikā. |
| --- | --- |

1.14

piekrīt to Kopienas politiku izskatīšanai, kas ietekmē pārstrukturēšanu, lai varētu izdarīt atbilstošas izmaiņas attiecīgajā politikā.

ii.   Eiropas nodarbinātības stratēģijas reforma

Reģionu komiteja

| 1.15 | aicina dalībvalstis nodrošināt saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju noteikto pasākumu efektīvu un tūlītēju īstenošanu; |
| --- | --- |

1.15

aicina dalībvalstis nodrošināt saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju noteikto pasākumu efektīvu un tūlītēju īstenošanu;

| 1.16 | atzinīgi vērtē paziņojumā noteikto Lisabonas stratēģijas, Eiropas Nodarbinātības stratēģijas un ES struktūrfondu nozīmīgo savstarpējo saikni. RK uzsver nozīmi, kāda ir pasākumiem pielāgošanās un pārstrukturēšanas atbalstam, kurus Eiropas Sociālajam fondam (ESF) ir ierosinājusi Eiropas Komisija. RK uzsver arī tādu augstas kvalitātes vadībzinības mācību nepieciešamību, kas apmierina vietējās vajadzības un pamatojas uz plašu partnerību, lai darba devējiem un darba ņēmējiem tādējādi būtu iemaņas pārmaiņu efektīvai vadībai, un tādēļ atzinīgi vērtē priekšlikumus mācībām “vadītāju aizstāšana”; |
| --- | --- |

1.16

atzinīgi vērtē paziņojumā noteikto Lisabonas stratēģijas, Eiropas Nodarbinātības stratēģijas un ES struktūrfondu nozīmīgo savstarpējo saikni. RK uzsver nozīmi, kāda ir pasākumiem pielāgošanās un pārstrukturēšanas atbalstam, kurus Eiropas Sociālajam fondam (ESF) ir ierosinājusi Eiropas Komisija. RK uzsver arī tādu augstas kvalitātes vadībzinības mācību nepieciešamību, kas apmierina vietējās vajadzības un pamatojas uz plašu partnerību, lai darba devējiem un darba ņēmējiem tādējādi būtu iemaņas pārmaiņu efektīvai vadībai, un tādēļ atzinīgi vērtē priekšlikumus mācībām “vadītāju aizstāšana”;

| 1.17 | dedzīgi atbalsta paziņojumā iekļauto secinājumu, kurā noteikts, ka “paredzamās pārmaiņas faktiski visefektīvākās ir tieši vietējā līmenī” un ka “Eiropas Savienības reģionālās un sociālās kohēzijas politikai ir jābūt katalizatoram” (1); |
| --- | --- |

1.17

dedzīgi atbalsta paziņojumā iekļauto secinājumu, kurā noteikts, ka “paredzamās pārmaiņas faktiski visefektīvākās ir tieši vietējā līmenī” un ka “Eiropas Savienības reģionālās un sociālās kohēzijas politikai ir jābūt katalizatoram” (1);

| 1.18 | aicina dalībvalstis atbilstīgi finansēt reģionālās un sociālās kohēzijas politiku, lai tā varētu darboties kā pārmaiņu katalizators; |
| --- | --- |

1.18

aicina dalībvalstis atbilstīgi finansēt reģionālās un sociālās kohēzijas politiku, lai tā varētu darboties kā pārmaiņu katalizators;

| 1.19 | atgādina par to, ka arī valstīs, kas jau bija ES dalībvalstis pirms nesenās paplašināšanās, vēl ir reģioni, kuriem konverģences sasniegšanai attiecībā pret citiem Kopienas reģioniem ir nepieciešami reģionālo attīstību veicinoši pasākumi, kuru īstenošanai būtu pieejami struktūrfondi un kohēzijas fondi vismaz pārejas laikā. |
| --- | --- |

1.19

atgādina par to, ka arī valstīs, kas jau bija ES dalībvalstis pirms nesenās paplašināšanās, vēl ir reģioni, kuriem konverģences sasniegšanai attiecībā pret citiem Kopienas reģioniem ir nepieciešami reģionālo attīstību veicinoši pasākumi, kuru īstenošanai būtu pieejami struktūrfondi un kohēzijas fondi vismaz pārejas laikā.

iii.   Kopienas finanšu instrumentu pārskatīšana, lai labāk paredzētu un vadītu pārstrukturēšan.

Reģionu komiteja

| 1.20 | piekrīt paziņojumā konstatētajam, ka Septītā ietvarprogramma un ES izglītības un mācību programmas, kā arī Eiropas Nodarbinātības stratēģija un ES struktūrfondi var palīdzēt konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas, mobilitāti veicinošas ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

1.20

piekrīt paziņojumā konstatētajam, ka Septītā ietvarprogramma un ES izglītības un mācību programmas, kā arī Eiropas Nodarbinātības stratēģija un ES struktūrfondi var palīdzēt konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas, mobilitāti veicinošas ekonomikas attīstībā;

| 1.21 | ierosina veicināt atbalstu pētniecības, attīstības un inovācijas jomām (R+D+I), ņemot vērā minēto darbības lauku svarīgo ieguldījumu uzņēmumu pārstrukturēšanas procesu pārvaldībā, kā arī minēto procesu iespējamo negatīvo seku mazināšanā attiecībā uz dažām vietējām un reģionālajām tautsaimniecībām; |
| --- | --- |

1.21

ierosina veicināt atbalstu pētniecības, attīstības un inovācijas jomām (R+D+I), ņemot vērā minēto darbības lauku svarīgo ieguldījumu uzņēmumu pārstrukturēšanas procesu pārvaldībā, kā arī minēto procesu iespējamo negatīvo seku mazināšanā attiecībā uz dažām vietējām un reģionālajām tautsaimniecībām;

| 1.22 | konstatē, ka netiek ņemta vērā pārstrukturēšanas procesu dažādā ietekme uz vīriešiem un sievietēm, kā rezultātā ir kavēta īpašu, katrai problēmai atbilstošu pasākumu pieņemšana; |
| --- | --- |

1.22

konstatē, ka netiek ņemta vērā pārstrukturēšanas procesu dažādā ietekme uz vīriešiem un sievietēm, kā rezultātā ir kavēta īpašu, katrai problēmai atbilstošu pasākumu pieņemšana;

| 1.23 | izsaka bažas par finansējuma nelielo apmēru, kāds ES dalībvalstu sarunās piešķirts Konkurences mērķim. Pārstrukturēšana joprojām turpināsies minētajās jomās, un daudzām jomām būs vajadzīgs atbalsts reģionālās ekonomikas pilnīgai modernizācijai un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas radīšanai; |
| --- | --- |

1.23

izsaka bažas par finansējuma nelielo apmēru, kāds ES dalībvalstu sarunās piešķirts Konkurences mērķim. Pārstrukturēšana joprojām turpināsies minētajās jomās, un daudzām jomām būs vajadzīgs atbalsts reģionālās ekonomikas pilnīgai modernizācijai un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas radīšanai;

| 1.24 | atkārtoti uzsver savu atbalstu Komisijas ES struktūrfondu sarunās par laika posmu no 2007. gada līdz 2013. gadam izvirzītajiem priekšlikumiem attiecībā uz fonda izaugsmes pielāgošanai izveidi; |
| --- | --- |

1.24

atkārtoti uzsver savu atbalstu Komisijas ES struktūrfondu sarunās par laika posmu no 2007. gada līdz 2013. gadam izvirzītajiem priekšlikumiem attiecībā uz fonda izaugsmes pielāgošanai izveidi;

| 1.25 | atzinīgi vērtē jauno impulsu, ko devis priekšlikums par nepieciešamību izveidot fondu globalizācijas pielāgošanai, kura pielietojuma mērķis būtu ar globalizāciju saistītas pārstrukturēšanas rezultātā izraisītais sociālais un ekonomiskais šoks vietējā un reģionālā līmenī, kuru vietējām un reģionālajām varām nav bijis iespējams paredzēt; |
| --- | --- |

1.25

atzinīgi vērtē jauno impulsu, ko devis priekšlikums par nepieciešamību izveidot fondu globalizācijas pielāgošanai, kura pielietojuma mērķis būtu ar globalizāciju saistītas pārstrukturēšanas rezultātā izraisītais sociālais un ekonomiskais šoks vietējā un reģionālā līmenī, kuru vietējām un reģionālajām varām nav bijis iespējams paredzēt;

| 1.26 | uzsver KLP reformas un lauku attīstības politikas nozīmi, lai samazinātu pārstrukturēšanas nelabvēlīgo ietekmi uz lauksaimniecībā nodarbinātajām personām un lauku iedzīvotāju kopienām, un īpaši uz pasākumu attiecībā uz endogēnu attīstību lietderīgumu. |
| --- | --- |

1.26

uzsver KLP reformas un lauku attīstības politikas nozīmi, lai samazinātu pārstrukturēšanas nelabvēlīgo ietekmi uz lauksaimniecībā nodarbinātajām personām un lauku iedzīvotāju kopienām, un īpaši uz pasākumu attiecībā uz endogēnu attīstību lietderīgumu.

iv.   Rūpniecības un uzņēmumu politika

Reģionu komiteja

| 1.27 | atbalsta pieeju, ko ES pieņēma 2004. gada aprīlī, kad pārskatīja rūpniecības un uzņēmumu politiku. Pārskatīšanas gaitā tika pilnveidotas uzņēmējsabiedrību reglamentatīvās normas, paredzēts atbalsts konkurētspējai un inovācijām un noteikta saskaņota rīcība nozaru līmenī; |
| --- | --- |

1.27

atbalsta pieeju, ko ES pieņēma 2004. gada aprīlī, kad pārskatīja rūpniecības un uzņēmumu politiku. Pārskatīšanas gaitā tika pilnveidotas uzņēmējsabiedrību reglamentatīvās normas, paredzēts atbalsts konkurētspējai un inovācijām un noteikta saskaņota rīcība nozaru līmenī;

| 1.28 | atbalsta paziņojumā iekļauto ierosinājumu, ka Komisija nosaka nozares, uz kurām attiecas straujas pārmaiņas ar tālejošām sekām, un ar augsta līmeņa darba grupu starpniecību, iesaistot visas ieinteresētās personas, Komisija koncentrēsies uz konkurētspējas attīstības, vides apdraudējuma un iespēju un reģionāla līmeņa seku, kā arī tādu pasākumu analīzi, ko varētu veikt Kopienas līmenī, lai paredzētu un pārvaldītu pārmaiņas; |
| --- | --- |

1.28

atbalsta paziņojumā iekļauto ierosinājumu, ka Komisija nosaka nozares, uz kurām attiecas straujas pārmaiņas ar tālejošām sekām, un ar augsta līmeņa darba grupu starpniecību, iesaistot visas ieinteresētās personas, Komisija koncentrēsies uz konkurētspējas attīstības, vides apdraudējuma un iespēju un reģionāla līmeņa seku, kā arī tādu pasākumu analīzi, ko varētu veikt Kopienas līmenī, lai paredzētu un pārvaldītu pārmaiņas;

v.   Konkurences politika

Reģionu komiteja

| 1.29 | atzīmē, ka pašreizējās pamatnostādnes grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir ieviestas 2004. gada oktobrī, neapspriežoties ar Reģionu komiteju un Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

1.29

atzīmē, ka pašreizējās pamatnostādnes grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir ieviestas 2004. gada oktobrī, neapspriežoties ar Reģionu komiteju un Eiropas Parlamentu;

| 1.30 | atzīmē, ka Komisija 2005. gada jūnijā ir publicējusi Valsts atbalsta rīcības plānu (2) (SAAP), par ko RK sagatavos atsevišķu atzinumu. Bez tam RK atzīmē, ka SAAP ir paredzēta glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izvērtēšana un grozīšana 2007./2008. gadā, un uzsver nepieciešamību apspriesties ar Reģionu komiteju līdz jauno pamatnostādņu ieviešanai 2009. gadā; |
| --- | --- |

1.30

atzīmē, ka Komisija 2005. gada jūnijā ir publicējusi Valsts atbalsta rīcības plānu (2) (SAAP), par ko RK sagatavos atsevišķu atzinumu. Bez tam RK atzīmē, ka SAAP ir paredzēta glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izvērtēšana un grozīšana 2007./2008. gadā, un uzsver nepieciešamību apspriesties ar Reģionu komiteju līdz jauno pamatnostādņu ieviešanai 2009. gadā;

| 1.31 | uzsver nozīmi, kāda ir regulas projektam, kurā izklāstīti vispārēji noteikumi attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (COM(2004)492), paredzot, ka gadījumā, ja uzņēmumi, kuri saņem minēto fondu finansiālo atbalstu, septiņu gadu laika posmā pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par finansējuma piešķiršanu, izbeidz ražošanas darbību vai samazina darbavietu skaitu, tiem saņemtās summas jāatmaksā (56.pants); |
| --- | --- |

1.31

uzsver nozīmi, kāda ir regulas projektam, kurā izklāstīti vispārēji noteikumi attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (COM(2004)492), paredzot, ka gadījumā, ja uzņēmumi, kuri saņem minēto fondu finansiālo atbalstu, septiņu gadu laika posmā pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par finansējuma piešķiršanu, izbeidz ražošanas darbību vai samazina darbavietu skaitu, tiem saņemtās summas jāatmaksā (56.pants);

vi.   Ārpolitika

Reģionu komiteja

| 1.32 | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā iekļauto paziņojumu par to, ka sociālā programma attiecas uz ārējiem pasākumiem un tajā paredzēta nodarbinātības, sociālās politikas un piemērotu darba apstākļu ikvienam veicināšana. Minētajā paziņojumā izklāstīts, ka sociālās programmas mērķi ietver sociālo pamattiesību veicināšanu, sociālā dialoga attīstību, korporatīvo sociālo atbildību un pārmaiņu visaptverošu vadību vispārējā līmenī. Minētie mērķi virzīs ES darījumos ar tādām starptautiskajām organizācijām kā ILO, ESAO, ANO, SVF, Pasaules banka un PTO. |
| --- | --- |

1.32

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā iekļauto paziņojumu par to, ka sociālā programma attiecas uz ārējiem pasākumiem un tajā paredzēta nodarbinātības, sociālās politikas un piemērotu darba apstākļu ikvienam veicināšana. Minētajā paziņojumā izklāstīts, ka sociālās programmas mērķi ietver sociālo pamattiesību veicināšanu, sociālā dialoga attīstību, korporatīvo sociālo atbildību un pārmaiņu visaptverošu vadību vispārējā līmenī. Minētie mērķi virzīs ES darījumos ar tādām starptautiskajām organizācijām kā ILO, ESAO, ANO, SVF, Pasaules banka un PTO.

vii.   Stiprināt partnerattiecības pārmaiņām

Reģionu komiteja

| 1.33 | atbalsta paziņojumā iekļautās piezīmes par to, ka Komisija veidos partnerattiecības pārmaiņām, stiprinot sociālo dialogu, ar paziņojuma par korporatīvo sociālo atbildību un “Pārstrukturēšanas foruma” izveides starpniecību; |
| --- | --- |

1.33

atbalsta paziņojumā iekļautās piezīmes par to, ka Komisija veidos partnerattiecības pārmaiņām, stiprinot sociālo dialogu, ar paziņojuma par korporatīvo sociālo atbildību un “Pārstrukturēšanas foruma” izveides starpniecību;

| 1.34 | uzskata, ka pirmais Pārstrukturēšanas forums, kas notika 2005. gada jūnijā, bija ļoti veiksmīgs, un izsaka cerību, ka forums veidosies kā regulārs pasākums. RK jo īpaši atzinīgi vērtē nodomu nākamajā forumā koncentrēties uz vietējo un reģionālo līmeni; |
| --- | --- |

1.34

uzskata, ka pirmais Pārstrukturēšanas forums, kas notika 2005. gada jūnijā, bija ļoti veiksmīgs, un izsaka cerību, ka forums veidosies kā regulārs pasākums. RK jo īpaši atzinīgi vērtē nodomu nākamajā forumā koncentrēties uz vietējo un reģionālo līmeni;

| 1.35 | piekrīt, ka ierosinātajam paziņojumam par korporatīvo sociālo atbildību jākoncentrējas uz uzņēmumu un ieinteresēto personu izmantotajām priekšzīmīgajām metodēm pārstrukturēšanas problēmu risināšanai. Paziņojumā ir konstatēts, ka ir pierādīts, ka uzņēmumiem, kas ir spējīgi veikt pārstrukturēšanu sociāli pieņemamā veidā, parasti ir labāki konkurētspējas un stabilitātes rādītāji. RK atzinīgi vērtē minētos secinājumus; |
| --- | --- |

1.35

piekrīt, ka ierosinātajam paziņojumam par korporatīvo sociālo atbildību jākoncentrējas uz uzņēmumu un ieinteresēto personu izmantotajām priekšzīmīgajām metodēm pārstrukturēšanas problēmu risināšanai. Paziņojumā ir konstatēts, ka ir pierādīts, ka uzņēmumiem, kas ir spējīgi veikt pārstrukturēšanu sociāli pieņemamā veidā, parasti ir labāki konkurētspējas un stabilitātes rādītāji. RK atzinīgi vērtē minētos secinājumus;

| 1.36 | atbalsta paziņojumā ietverto priekšlikumu par to, ka Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram lūgs kontrolēt pārstrukturēšanu un veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi, kas palīdzēs sabiedriskajā apspriešanā. |
| --- | --- |

1.36

atbalsta paziņojumā ietverto priekšlikumu par to, ka Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram lūgs kontrolēt pārstrukturēšanu un veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi, kas palīdzēs sabiedriskajā apspriešanā.

viii.   Normatīvās sistēmas un vienošanos pielāgošana

Reģionu komiteja

| 1.37 | atzinīgi vērtē minētajā iedaļā iekļautos priekšlikumus par reglamentējošiem, modernizējošiem un vienkāršošanas pasākumiem, kas paredzēti Lisabonas rīcības programmā, un priekšlikumu attiecībā uz Zaļo grāmatu par darba tiesībām, kurā būtu aplūkoti jauni darba organizācijas modeļi un darba tiesību nozīme pārstrukturēšanas īstenošanā. Tas dotu iespēju apsvērt “refleksīvas pārstrukturēšanas” veicināšanu. Ar šāda veida pārstrukturēšanu saistīti pasākumi ietver mācību atvaļinājumus, speciālus atvaļinājumus, darbvietu dalīšanu, attāldarbu un nepilna darba laika darbu, un tie ir saudzējošāki nekā ar agresīvāku pārstrukturēšanu saistītās obligātās atlaišanas. |
| --- | --- |

1.37

atzinīgi vērtē minētajā iedaļā iekļautos priekšlikumus par reglamentējošiem, modernizējošiem un vienkāršošanas pasākumiem, kas paredzēti Lisabonas rīcības programmā, un priekšlikumu attiecībā uz Zaļo grāmatu par darba tiesībām, kurā būtu aplūkoti jauni darba organizācijas modeļi un darba tiesību nozīme pārstrukturēšanas īstenošanā. Tas dotu iespēju apsvērt “refleksīvas pārstrukturēšanas” veicināšanu. Ar šāda veida pārstrukturēšanu saistīti pasākumi ietver mācību atvaļinājumus, speciālus atvaļinājumus, darbvietu dalīšanu, attāldarbu un nepilna darba laika darbu, un tie ir saudzējošāki nekā ar agresīvāku pārstrukturēšanu saistītās obligātās atlaišanas.

ix.   Eiropas sociālo partneru apspriešanās par uzņēmumu pārstrukturēšanu un Eiropas Uzņēmumu padomēm otrais posms

Reģionu komiteja

| 1.38 | piekrīt paziņojumam par to, ka sociālie partneri vairāk jāiesaista pārmaiņu un pārstrukturēšanas paredzēšanā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

1.38

piekrīt paziņojumam par to, ka sociālie partneri vairāk jāiesaista pārmaiņu un pārstrukturēšanas paredzēšanā un pārvaldībā;

| 1.39 | atzinīgi vērtē Komisijas pieeju attiecībā uz 2004. aprīlī uzsākto Uzņēmumu padomju direktīvas pārskatīšanu. Komisija ir noteikusi četras jomas, par ko jāvienojas attiecībā uz darba padomju funkcijām, gatavojoties pārmaiņām un pārstrukturēšanai, un to pārvaldībā. Minētajās jomās ietilpst labākās prakses pieņemšana un vienota pieeja pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

1.39

atzinīgi vērtē Komisijas pieeju attiecībā uz 2004. aprīlī uzsākto Uzņēmumu padomju direktīvas pārskatīšanu. Komisija ir noteikusi četras jomas, par ko jāvienojas attiecībā uz darba padomju funkcijām, gatavojoties pārmaiņām un pārstrukturēšanai, un to pārvaldībā. Minētajās jomās ietilpst labākās prakses pieņemšana un vienota pieeja pārstrukturēšanai.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzskata, ka ekonomikas pārstrukturēšana uzņēmumu līmenī ir modernizācijas procesa neizbēgama daļa, radot progresīvu, uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, bet uzsver nepieciešamību stiprināt Eiropas Sociālo modeli, lai atvieglotu problēmas, ko pārstrukturēšana var radīt atsevišķām personām un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

2.1

uzskata, ka ekonomikas pārstrukturēšana uzņēmumu līmenī ir modernizācijas procesa neizbēgama daļa, radot progresīvu, uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, bet uzsver nepieciešamību stiprināt Eiropas Sociālo modeli, lai atvieglotu problēmas, ko pārstrukturēšana var radīt atsevišķām personām un vietējām kopienām;

| 2.2 | piekrīt Eiropas Komisijai, ka “Pārstrukturēšanas forumam” ir liela nozīme un ka nākamajā forumā jāizskata ieguldījums vietēja un reģionāla līmeņa pārstrukturēšanā; |
| --- | --- |

2.2

piekrīt Eiropas Komisijai, ka “Pārstrukturēšanas forumam” ir liela nozīme un ka nākamajā forumā jāizskata ieguldījums vietēja un reģionāla līmeņa pārstrukturēšanā;

| 2.3 | pieprasa plašāku pētniecības darbu par valdības reakciju uz uzņēmumu pārstrukturēšanu, jo īpaši par ES, valsts, reģionālās un vietējās valdības dažādo slāņu funkcijām un mijiedarbību un arī plašāku pētniecības darbu par pārstrukturēšanas cēloņiem, īpaši globalizāciju; |
| --- | --- |

2.3

pieprasa plašāku pētniecības darbu par valdības reakciju uz uzņēmumu pārstrukturēšanu, jo īpaši par ES, valsts, reģionālās un vietējās valdības dažādo slāņu funkcijām un mijiedarbību un arī plašāku pētniecības darbu par pārstrukturēšanas cēloņiem, īpaši globalizāciju;

| 2.4 | prasa, lai ES, valstu un vietējo politiku orientētu nevis uz nodrošinātību ar darbu, bet gan uz darba iespēju nodrošināšanu. Šādā veidā notiktu attālināšanās no jēdziena “darbs iztikai” (nodrošinātība ar darbu) un virzība uz situāciju, kad darba ņēmēji ir apguvuši iemaņas vieglākai pārejai no viena darba uz citu (darba iespēju nodrošināšana); |
| --- | --- |

2.4

prasa, lai ES, valstu un vietējo politiku orientētu nevis uz nodrošinātību ar darbu, bet gan uz darba iespēju nodrošināšanu. Šādā veidā notiktu attālināšanās no jēdziena “darbs iztikai” (nodrošinātība ar darbu) un virzība uz situāciju, kad darba ņēmēji ir apguvuši iemaņas vieglākai pārejai no viena darba uz citu (darba iespēju nodrošināšana);

| 2.5 | uzsver Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centra nozīmi un tā funkcijas, nodrošinot jaunāko informāciju par ekonomikas pārstrukturēšanu, ko izmantot debatēs par sagatavošanos pārmaiņām un to pārvaldību; |
| --- | --- |

2.5

uzsver Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centra nozīmi un tā funkcijas, nodrošinot jaunāko informāciju par ekonomikas pārstrukturēšanu, ko izmantot debatēs par sagatavošanos pārmaiņām un to pārvaldību;

| 2.6 | uzsver nepieciešamību vairāk saskaņot ES politikas, lai pielāgotos pārmaiņām un tās pārvaldītu un saskaņā ar Komisijas ieteikumiem aicina izglītības un profesionālās apmācības politiku ietvert tādu pasākumu sarakstā, kuru koordinācija ir jāuzlabo; |
| --- | --- |

2.6

uzsver nepieciešamību vairāk saskaņot ES politikas, lai pielāgotos pārmaiņām un tās pārvaldītu un saskaņā ar Komisijas ieteikumiem aicina izglītības un profesionālās apmācības politiku ietvert tādu pasākumu sarakstā, kuru koordinācija ir jāuzlabo;

| 2.7 | vēlas, lai tiktu izstrādāta funkcionējoša Eiropas Nodarbinātības stratēģija, kam ir izšķiroša nozīme pārmaiņu pielāgošanā un pārvaldībā un nodarbinātības radīšanā nozarēs ar strauju izaugsmi; |
| --- | --- |

2.7

vēlas, lai tiktu izstrādāta funkcionējoša Eiropas Nodarbinātības stratēģija, kam ir izšķiroša nozīme pārmaiņu pielāgošanā un pārvaldībā un nodarbinātības radīšanā nozarēs ar strauju izaugsmi;

| 2.8 | uzsver to, ka pārstrukturēšanu uzņēmuma līmenī vieglāk ir pārvaldīt tur, kur vietējās un reģionālās aģentūras ir izstrādājušas ekonomiskās attīstības stratēģiju, kas veicina izaugsmi un dažādo ekonomiku. Tas atvieglo bijušo darbinieku alternatīvas nodarbinātības meklējumus; |
| --- | --- |

2.8

uzsver to, ka pārstrukturēšanu uzņēmuma līmenī vieglāk ir pārvaldīt tur, kur vietējās un reģionālās aģentūras ir izstrādājušas ekonomiskās attīstības stratēģiju, kas veicina izaugsmi un dažādo ekonomiku. Tas atvieglo bijušo darbinieku alternatīvas nodarbinātības meklējumus;

| 2.9 | atzīst ES struktūrfondu un Eiropas Sociālā fonda izšķirošo nozīmi pārstrukturēšanā un pārmaiņu pārvaldībā. RK aicina dalībvalstis akceptēt tādu ES budžeta līdzekļu piešķiršanu, kas ļauj vietējām un reģionālajām varām modernizēt ekonomiku un tādējādi mazināt pārstrukturēšanas nelabvēlīgās sekas atsevišķa uzņēmuma līmenī, ņemot vērā, ka runa ir par vispārēju problēmu, kas skar visus reģionus; |
| --- | --- |

2.9

atzīst ES struktūrfondu un Eiropas Sociālā fonda izšķirošo nozīmi pārstrukturēšanā un pārmaiņu pārvaldībā. RK aicina dalībvalstis akceptēt tādu ES budžeta līdzekļu piešķiršanu, kas ļauj vietējām un reģionālajām varām modernizēt ekonomiku un tādējādi mazināt pārstrukturēšanas nelabvēlīgās sekas atsevišķa uzņēmuma līmenī, ņemot vērā, ka runa ir par vispārēju problēmu, kas skar visus reģionus;

| 2.10 | iesaka dalībvalstīm atkārtoti apsvērt fondu izaugsmes vai globalizācijas pielāgošanai izmantojot ES struktūrfondus, kas ļautu ES iejaukties pārstrukturēšanas izraisītas vietējās vai reģionālās ekonomikas krīzes gadījumā; RK uzskata, ka šādu fondu varētu izmantot vienīgi tad, ja būtu sasniegts reģionālais slieksnis, kas definēts, ņemot vērā neparedzamā pārstrukturēšanas šoka skarto strādājošo skaitu, bezdarba līmeni reģionā un ietekmi uz reģiona KNP. Komiteja uzskata, ka no fonda līdzekļiem varētu finansēt pasākumus minētās krīzes mazināšanai cilvēku kapitāla jomā, t.i., ar strādājošo apmācības un pārvietošanas palīdzību, un iesaka šo fondu veidot ES budžeta ietvaros kā pastāvīgu fondu ar atsevišķu fiksētu ikgadējo budžetu. RK atbalsta 1 miljarda EUR piešķiršanu minētajam fondam; |
| --- | --- |

2.10

iesaka dalībvalstīm atkārtoti apsvērt fondu izaugsmes vai globalizācijas pielāgošanai izmantojot ES struktūrfondus, kas ļautu ES iejaukties pārstrukturēšanas izraisītas vietējās vai reģionālās ekonomikas krīzes gadījumā; RK uzskata, ka šādu fondu varētu izmantot vienīgi tad, ja būtu sasniegts reģionālais slieksnis, kas definēts, ņemot vērā neparedzamā pārstrukturēšanas šoka skarto strādājošo skaitu, bezdarba līmeni reģionā un ietekmi uz reģiona KNP. Komiteja uzskata, ka no fonda līdzekļiem varētu finansēt pasākumus minētās krīzes mazināšanai cilvēku kapitāla jomā, t.i., ar strādājošo apmācības un pārvietošanas palīdzību, un iesaka šo fondu veidot ES budžeta ietvaros kā pastāvīgu fondu ar atsevišķu fiksētu ikgadējo budžetu. RK atbalsta 1 miljarda EUR piešķiršanu minētajam fondam;

| 2.11 | iesaka Eiropas Savienībai apsvērt pasākumus lauku ekonomikas diversifikācijai un konkurētspējas paaugstināšanai, lai varētu samazināt lauksaimniecības pārstrukturēšanas smagās sekas, un šajā sakarā īpaši norāda uz to, ka pasākumiem attiecībā uz endogēnās attīstības veicināšanu var būt liela nozīme; |
| --- | --- |

2.11

iesaka Eiropas Savienībai apsvērt pasākumus lauku ekonomikas diversifikācijai un konkurētspējas paaugstināšanai, lai varētu samazināt lauksaimniecības pārstrukturēšanas smagās sekas, un šajā sakarā īpaši norāda uz to, ka pasākumiem attiecībā uz endogēnās attīstības veicināšanu var būt liela nozīme;

| 2.12 | atzinīgi vērtējot priekšlikumus par rūpniecības un uzņēmumu politiku, RK iesaka Eiropas Komisijai strādāt cieša sadarbībā ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm, lai noteiktu nozares, kurās notiek straujas pārmaiņas; |
| --- | --- |

2.12

atzinīgi vērtējot priekšlikumus par rūpniecības un uzņēmumu politiku, RK iesaka Eiropas Komisijai strādāt cieša sadarbībā ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm, lai noteiktu nozares, kurās notiek straujas pārmaiņas;

| 2.13 | vēlas, lai ar to apspriežas, pārskatot glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes 2007./2008. gadā; |
| --- | --- |

2.13

vēlas, lai ar to apspriežas, pārskatot glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes 2007./2008. gadā;

| 2.14 | iesaka, lai Sociālajai programmai būtu izšķiroša nozīme sarunās ar starptautiskām organizācijām un attīstības sarunu Dohas kārtā; |
| --- | --- |

2.14

iesaka, lai Sociālajai programmai būtu izšķiroša nozīme sarunās ar starptautiskām organizācijām un attīstības sarunu Dohas kārtā;

| 2.15 | uzsver pārmaiņu un pārstrukturēšanas atbildīgas vadības nepieciešamību uzņēmumu līmenī un to, ka valdības dažādajiem slāņiem jānodrošina atbildīgo darba devēju informētība par saviem pienākumiem. RK iesaka panākt iepriekš minēto vairākos veidos ES līmenī, stiprinot sociālo dialogu, ar paziņojuma par korporatīvo sociālo atbildību starpniecību un sarunām par Darba padomju direktīvu; |
| --- | --- |

2.15

uzsver pārmaiņu un pārstrukturēšanas atbildīgas vadības nepieciešamību uzņēmumu līmenī un to, ka valdības dažādajiem slāņiem jānodrošina atbildīgo darba devēju informētība par saviem pienākumiem. RK iesaka panākt iepriekš minēto vairākos veidos ES līmenī, stiprinot sociālo dialogu, ar paziņojuma par korporatīvo sociālo atbildību starpniecību un sarunām par Darba padomju direktīvu;

| 2.16 | iesaka uzņēmumiem vispirms apsvērt “refleksīvās pārstrukturēšanas” veicināšanu. Ar šāda veida pārstrukturēšanu iespējamie pasākumi ietver mācību atvaļinājumus, speciālus atvaļinājumus, darbvietu dalīšanu, attāldarbu un nepilna darba laika darbu, un tie ir saudzējošāki nekā ar agresīvāku pārstrukturēšanu, slēdzot uzņēmumu filiāles, saistītās obligātās atlaišanas. |
| --- | --- |

2.16

iesaka uzņēmumiem vispirms apsvērt “refleksīvās pārstrukturēšanas” veicināšanu. Ar šāda veida pārstrukturēšanu iespējamie pasākumi ietver mācību atvaļinājumus, speciālus atvaļinājumus, darbvietu dalīšanu, attāldarbu un nepilna darba laika darbu, un tie ir saudzējošāki nekā ar agresīvāku pārstrukturēšanu, slēdzot uzņēmumu filiāles, saistītās obligātās atlaišanas.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120 galīgā red., 12. lpp., zemsvītras piezīme.

1

(2)  KOM(2005) 107 galīgā red., CdR 225/2005.

2

CdR 225/2005

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/32

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo Parlamentu loma Savienības demokrātiskajā dzīvē”

(2006/C 115/07)

REĢIONU KOMITEJA

ņemot vērā tās Biroja 2004. gada 15. jūnija lēmumu uzdot Konstitucionālo jautājumu un Eiropas pārvaldības lietu komisijai izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Reģionālo parlamentu nozīme Savienības demokrātiskajā dzīvē”;

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, īpaši uz tajā iekļautajiem nosacījumiem par subsidiaritātes principa piemērošanu;

ņemot vērā savu atzinumu par Līgumu par Konstitūciju Eiropai (CdR 354/2003 fin
   (1));

ņemot vērā2005. gada 13. oktobra atzinumu par tematu “Pārdomu periods: struktūra, tēmas un mehānisms debašu par Eiropas Savienību novērtēšanai”(CdR 250/2005 fin);

ņemot vērā tās Biroja 2001. gada 26.oktobra deklarāciju par tematu “Ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionu loma Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā” (CdR 191/2001 fin);

ņemot vērā Reģionu komitejas kopējo rīcības plānu 2003.—2004. gadam un Eiropas Reģionu likumdevēju asambleju konferenci (CALRE);

ņemot vērā Eiropas Savienības reģionālo likumdevēju asambleju priekšsēdētāju Redžo di Kalabrijā 2003. gada 27. un 28. oktobrī pieņemto deklarāciju, 2004. gada 26. oktobrī Milānā pieņemto deklarāciju un 2005. gada 24. un 25. oktobrī Barselonā pieņemto deklarāciju;

ņemot vērā Ovjedo deklarāciju, saskaņā ar kuru 1997. gadā tika izveidota Eiropas Reģionu likumdevēju asambleja (CALRE) un noteikti tās darbības mērķi un principi;

ņemot vērā Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada 22. aprīlī pieņemto atzinuma projektu (CdR 221/2004 rev. 3) (Ziņotājs:
  Luc VAN DEN BRANDE

  kgs, BE/ETP, Flāmu Parlamenta loceklis un senators);

| 1) | tā kā dažās dalībvalstīs ir reģioni ar likumdošanas funkcijām, kuri līdz ar to ir atbildīgi par Eiropas tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

1)

tā kā dažās dalībvalstīs ir reģioni ar likumdošanas funkcijām, kuri līdz ar to ir atbildīgi par Eiropas tiesību aktu piemērošanu;

| 2) | tā kā ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionu specifiskā kompetence attiecībā uz subsidiaritātes principa kontroles un piemērošanas procesu ir noteikta Līgumā par Konstitūciju Eiropai un tādējādi tie ieņem noteiktu vietu Eiropas Savienības demokrātisko lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

2)

tā kā ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionu specifiskā kompetence attiecībā uz subsidiaritātes principa kontroles un piemērošanas procesu ir noteikta Līgumā par Konstitūciju Eiropai un tādējādi tie ieņem noteiktu vietu Eiropas Savienības demokrātisko lēmumu pieņemšanā;

| 3) | tā kā šajā atzinumā tiek skatīti tikai Konstitucionālajā līgumā ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti; tā kā netiek mazināta citu politisko lēmumu pieņemšanas līmeņu nozīme un šā atzinuma ieteikumi mutatis mutandis ir attiecināmi arī uz citiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem; |
| --- | --- |

3)

tā kā šajā atzinumā tiek skatīti tikai Konstitucionālajā līgumā ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti; tā kā netiek mazināta citu politisko lēmumu pieņemšanas līmeņu nozīme un šā atzinuma ieteikumi mutatis mutandis ir attiecināmi arī uz citiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem;

| 4) | tā kā ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti pilnībā nodrošina savu lēmumu izpildi un šajā sakarā ir īpaši minēti Konstitucionālā līguma protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu; |
| --- | --- |

4)

tā kā ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti pilnībā nodrošina savu lēmumu izpildi un šajā sakarā ir īpaši minēti Konstitucionālā līguma protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu;

| 5) | tā kā Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada 3. martā organizētajā jautājuma par “Reģionālo parlamentu un reģionālo asambleju lomu Savienības demokrātiskajā dzīvē” atklātajā izskatīšanā tika apstiprināta ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu pieaugošā ietekme Eiropas politiskās apvienošanās procesā. |
| --- | --- |

5)

tā kā Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada 3. martā organizētajā jautājuma par “Reģionālo parlamentu un reģionālo asambleju lomu Savienības demokrātiskajā dzīvē” atklātajā izskatīšanā tika apstiprināta ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu pieaugošā ietekme Eiropas politiskās apvienošanās procesā.

| 6) | uzskatot, ka pārtraukums Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesā nekādā veidā nedrīkstētu kavēt uzsāktās iniciatīvas, kas paredz reģionālo parlamentu ciešāku iesaistīšanu Savienības demokrātiskajā dzīvē un to dalību Kopienas tiesību aktu izstrādē, piemērošanā un kontrolē, ko nosaka politiskā vienprātība attiecībā uz Konstitucionālo līgumu. |
| --- | --- |

6)

uzskatot, ka pārtraukums Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesā nekādā veidā nedrīkstētu kavēt uzsāktās iniciatīvas, kas paredz reģionālo parlamentu ciešāku iesaistīšanu Savienības demokrātiskajā dzīvē un to dalību Kopienas tiesību aktu izstrādē, piemērošanā un kontrolē, ko nosaka politiskā vienprātība attiecībā uz Konstitucionālo līgumu.

62. plenārajā sesijā 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē) pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas nostādnes

Reģionu komiteja

| 1.1. | iesaka iekļaut spēkā esošajos līgumos protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un protokolu par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā, jo tie varētu ievērojami uzlabot demokrātiju un sabiedrības iesaistīšanos Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

1.1.

iesaka iekļaut spēkā esošajos līgumos protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un protokolu par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā, jo tie varētu ievērojami uzlabot demokrātiju un sabiedrības iesaistīšanos Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā;

| 1.2. | uzskata, ka reģionālā demokrātija īpašā veidā veicina pilsoņu iesaistīšanos politikā, tādēļ tai ir jāvelta pienācīga uzmanība Eiropas Savienības līmenī un līdz ar to vēlēto reģionālo un vietējo asambleju ieguldījums tuvināšanā pilsoņiem cita starpā jāatzīst arī, pilnā mērā iesaistot šīs decentralizētās struktūras lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

1.2.

uzskata, ka reģionālā demokrātija īpašā veidā veicina pilsoņu iesaistīšanos politikā, tādēļ tai ir jāvelta pienācīga uzmanība Eiropas Savienības līmenī un līdz ar to vēlēto reģionālo un vietējo asambleju ieguldījums tuvināšanā pilsoņiem cita starpā jāatzīst arī, pilnā mērā iesaistot šīs decentralizētās struktūras lēmumu pieņemšanas procesā;

| 1.3. | uzskata, ka reģionālie parlamenti stiprina Eiropas pilsonības veidošanu, respektējot Savienības kultūras un valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

1.3.

uzskata, ka reģionālie parlamenti stiprina Eiropas pilsonības veidošanu, respektējot Savienības kultūras un valodu daudzveidību;

| 1.4. | uzskata, ka vietējās un reģionālās autonomijas stiprināšana vairākās dalībvalstīs ir būtisks ieguldījums, veidojot Eiropu, ko cita starpā pārvalda demokrātijas, tuvuma un decentralizācijas principi; |
| --- | --- |

1.4.

uzskata, ka vietējās un reģionālās autonomijas stiprināšana vairākās dalībvalstīs ir būtisks ieguldījums, veidojot Eiropu, ko cita starpā pārvalda demokrātijas, tuvuma un decentralizācijas principi;

| 1.5. | konstatē, ka visās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir notikuši nozīmīgi decentralizācijas procesi, kā rezultātā reģioni Eiropas līmenī ir kļuvuši par svarīgiem politikas un ekonomikas dalībniekiem; |
| --- | --- |

1.5.

konstatē, ka visās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir notikuši nozīmīgi decentralizācijas procesi, kā rezultātā reģioni Eiropas līmenī ir kļuvuši par svarīgiem politikas un ekonomikas dalībniekiem;

| 1.6. | piezīmē, ka vietējās un reģionālās asamblejas ir neatņemama procesa sastāvdaļa, ar kura palīdzību Eiropas valstis piešķir formu to demokrātijai, tādēļ vietējai politikai jāierāda noteikta vieta Eiropas debatēs; |
| --- | --- |

1.6.

piezīmē, ka vietējās un reģionālās asamblejas ir neatņemama procesa sastāvdaļa, ar kura palīdzību Eiropas valstis piešķir formu to demokrātijai, tādēļ vietējai politikai jāierāda noteikta vieta Eiropas debatēs;

| 1.7. | izsaka nožēlu, ka, kaut arī Lākenas deklarācija ir devusi pirmo pozitīvo impulsu rēķināties ar reģionālo likumdošanas parlamentu decentralizētajām pilnvarām, minētais ierosinājums Līgumā par Konstitūciju Eiropai vairs nav iekļauts; |
| --- | --- |

1.7.

izsaka nožēlu, ka, kaut arī Lākenas deklarācija ir devusi pirmo pozitīvo impulsu rēķināties ar reģionālo likumdošanas parlamentu decentralizētajām pilnvarām, minētais ierosinājums Līgumā par Konstitūciju Eiropai vairs nav iekļauts;

| 1.8. | ar gandarījumu konstatē, ka tai ir piešķirtas tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā par likumdošanas aktiem, pirms kuru pieņemšanas tā ir jāuzklausa saskaņā ar Konstitūciju, tomēr vienlaicīgi izsaka nožēlu, ka reģioniem ar likumdošanas pilnvarām (vēl) nav tiesību griezties Tiesā; |
| --- | --- |

1.8.

ar gandarījumu konstatē, ka tai ir piešķirtas tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā par likumdošanas aktiem, pirms kuru pieņemšanas tā ir jāuzklausa saskaņā ar Konstitūciju, tomēr vienlaicīgi izsaka nožēlu, ka reģioniem ar likumdošanas pilnvarām (vēl) nav tiesību griezties Tiesā;

| 1.9. | konstatē, ka tādējādi reģionālajām un jo īpaši likumdošanas asamblejām šāda tiesvedības procesa gadījumā būs jāiesaista Reģionu komiteja un vajadzības gadījumā arī valstu parlamenti; |
| --- | --- |

1.9.

konstatē, ka tādējādi reģionālajām un jo īpaši likumdošanas asamblejām šāda tiesvedības procesa gadījumā būs jāiesaista Reģionu komiteja un vajadzības gadījumā arī valstu parlamenti;

| 1.10. | atbalsta Eiropas Savienības Reģionu likumdevēju asambleju konferences (CALRE) centienus iesaistīt reģionālā līmeņa parlamentārās sistēmas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

1.10.

atbalsta Eiropas Savienības Reģionu likumdevēju asambleju konferences (CALRE) centienus iesaistīt reģionālā līmeņa parlamentārās sistēmas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā;

| 1.11. | atkārtoti un saskaņā ar Baltās grāmatas “Eiropas pārvaldība” ieteikumiem uzsver, ka ir jādod iespēja iesaistīt politiskos, par Eiropas tiesisko priekšrakstu īstenošanu atbildīgos līmeņus šo tiesību aktu sagatavošanā un Eiropas politikas saskaņošanā kā pilnvērtīgus partnerus, un uzskata, ka attiecībā uz reģionālajām likumdevējām asamblejām, kuras pieņem reģionālos tiesību aktus Kopienas tiesību ieviešanai, šāda prasība ir obligāti nepieciešama, un tādējādi atbalsta aktīvu to līdzdalību pirmslikumdošanas konsultāciju procesā un to iesaistīšanu strukturētā dialogā ar tās pārstāvošo apvienību starpniecību; |
| --- | --- |

1.11.

atkārtoti un saskaņā ar Baltās grāmatas “Eiropas pārvaldība” ieteikumiem uzsver, ka ir jādod iespēja iesaistīt politiskos, par Eiropas tiesisko priekšrakstu īstenošanu atbildīgos līmeņus šo tiesību aktu sagatavošanā un Eiropas politikas saskaņošanā kā pilnvērtīgus partnerus, un uzskata, ka attiecībā uz reģionālajām likumdevējām asamblejām, kuras pieņem reģionālos tiesību aktus Kopienas tiesību ieviešanai, šāda prasība ir obligāti nepieciešama, un tādējādi atbalsta aktīvu to līdzdalību pirmslikumdošanas konsultāciju procesā un to iesaistīšanu strukturētā dialogā ar tās pārstāvošo apvienību starpniecību;

| 1.12. | ir ņēmusi vērā dažādos ierosinājumus un iniciatīvas intensīvākai parlamentu sadarbībai Eiropas līmenī un uzskata, ka parlamentu sadarbība var veicināt Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

1.12.

ir ņēmusi vērā dažādos ierosinājumus un iniciatīvas intensīvākai parlamentu sadarbībai Eiropas līmenī un uzskata, ka parlamentu sadarbība var veicināt Eiropas integrāciju;

| 1.13. | tomēr uzskata, ka ir padziļināti jāizpēta, vai šie priekšlikumi patiešām ir vēlami un īstenojami, un pirmām kārtām jānovērtē, vai šie priekšlikumi var stiprināt reģionālo asambleju politisko ietekmi; |
| --- | --- |

1.13.

tomēr uzskata, ka ir padziļināti jāizpēta, vai šie priekšlikumi patiešām ir vēlami un īstenojami, un pirmām kārtām jānovērtē, vai šie priekšlikumi var stiprināt reģionālo asambleju politisko ietekmi;

| 1.14. | uzsver arī, ka Eiropas Savienībā uzsāktais pārdomu periods par Konstitūciju nekādā gadījumā nedrīkstētu nozīmēt attālināšanos vai atkāpšanos no minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

1.14.

uzsver arī, ka Eiropas Savienībā uzsāktais pārdomu periods par Konstitūciju nekādā gadījumā nedrīkstētu nozīmēt attālināšanos vai atkāpšanos no minētajiem mērķiem;

| 1.15. | uzsver, ka protokols par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu Līguma par Konstitūciju Eiropai pielikumā ir pirmais svarīgais solis ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu faktiskai atzīšanai, jo tajā ir paredzēts, ka valstu parlamentiem, kontrolējot subsidiaritātes principa piemērošanu, atbilstošos gadījumos jākonsultējas ar reģionālajiem parlamentiem, kuriem piešķirtas likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.15.

uzsver, ka protokols par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu Līguma par Konstitūciju Eiropai pielikumā ir pirmais svarīgais solis ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu faktiskai atzīšanai, jo tajā ir paredzēts, ka valstu parlamentiem, kontrolējot subsidiaritātes principa piemērošanu, atbilstošos gadījumos jākonsultējas ar reģionālajiem parlamentiem, kuriem piešķirtas likumdošanas pilnvaras;

| 1.16. | konstatē, ka uz visām reģionālajām asamblejām atkarībā no tām piešķirtajāmpilnvarām attiecas subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas un kontroles mehānisms; |
| --- | --- |

1.16.

konstatē, ka uz visām reģionālajām asamblejām atkarībā no tām piešķirtajāmpilnvarām attiecas subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas un kontroles mehānisms;

| 1.17. | atzīmē, ka Eiropas Komisijas priekšlikumi par Eiropas pārvaldību un Līgums par Konstitūciju Eiropai neapšaubāmi apliecina, ka ES ir sākusi piemērot vairāklīmeņu pārvaldības sistēmu, kas nozīmē, ka atsevišķas valdības struktūrvienības uztur horizontālā līmeņa partnerattiecības efektīvai un integrētai lēmumu pieņemšanas nodrošināšanai un ka skaidri tiek nodalīta kompetence starp dažādiem politiskās varas līmeņiem, lai zinātu, kas ko dara un kurš ir politiskās atbildības līmenis; |
| --- | --- |

1.17.

atzīmē, ka Eiropas Komisijas priekšlikumi par Eiropas pārvaldību un Līgums par Konstitūciju Eiropai neapšaubāmi apliecina, ka ES ir sākusi piemērot vairāklīmeņu pārvaldības sistēmu, kas nozīmē, ka atsevišķas valdības struktūrvienības uztur horizontālā līmeņa partnerattiecības efektīvai un integrētai lēmumu pieņemšanas nodrošināšanai un ka skaidri tiek nodalīta kompetence starp dažādiem politiskās varas līmeņiem, lai zinātu, kas ko dara un kurš ir politiskās atbildības līmenis;

| 1.18. | atzīmē, ka reģionālo, ar likumdošanas pilnvarām apveltīto parlamentu dalība Reģionu komitejā ir uzskatāma par papildu priekšrocību, jo tā atspoguļo ES teritoriālo daudzveidību un ļauj stiprināt Reģionu komitejas un minēto likumdošanas asambleju sadarbību ar mērķi stiprināt reģionālo demokrātiju Eiropā un intensīvāk īstenot jaunās, ar Konstitucionālo līgumu piešķirtās pilnvaras, kā arī pareizi piemērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus sadarbībā ar reģionālajām izpildvarām; |
| --- | --- |

1.18.

atzīmē, ka reģionālo, ar likumdošanas pilnvarām apveltīto parlamentu dalība Reģionu komitejā ir uzskatāma par papildu priekšrocību, jo tā atspoguļo ES teritoriālo daudzveidību un ļauj stiprināt Reģionu komitejas un minēto likumdošanas asambleju sadarbību ar mērķi stiprināt reģionālo demokrātiju Eiropā un intensīvāk īstenot jaunās, ar Konstitucionālo līgumu piešķirtās pilnvaras, kā arī pareizi piemērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus sadarbībā ar reģionālajām izpildvarām;

| 1.19. | uzskata, ka Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikācija ir lieliska iespēja ar likumdošanas pilnvarām apveltītajiem reģionālajiem parlamentiem uzsvērt savu lomu un nozīmi Eiropas veidošanas darbā. |
| --- | --- |

1.19.

uzskata, ka Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikācija ir lieliska iespēja ar likumdošanas pilnvarām apveltītajiem reģionālajiem parlamentiem uzsvērt savu lomu un nozīmi Eiropas veidošanas darbā.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1. | izsaka cerību, ka reģionālie parlamenti, reģionalās asamblejas un vietējās pašvaldības atbilstoši tām piešķirtajām pilnvarām proaktīvi darbosies iestāžu līmenī un pilnībā piedalīsies debatēs par Eiropas nākotni, kā arī Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā, uzņemoties savu atbildību pret iedzīvotājiem, jo īpaši pašreiz notiekošā pārdomu perioda sakarā; |
| --- | --- |

2.1.

izsaka cerību, ka reģionālie parlamenti, reģionalās asamblejas un vietējās pašvaldības atbilstoši tām piešķirtajām pilnvarām proaktīvi darbosies iestāžu līmenī un pilnībā piedalīsies debatēs par Eiropas nākotni, kā arī Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā, uzņemoties savu atbildību pret iedzīvotājiem, jo īpaši pašreiz notiekošā pārdomu perioda sakarā;

| 2.2. | iesaka iesaistīt reģionālos parlamentus Eiropas Parlamenta ierosinātajos parlamentārajos forumos, kuri norisinās pārdomu perioda ietvaros un kuru nolūks ir veicināt Eiropas dialogu ar Konstitucionālo līgumu saistītās krīzes pārvarēšanai; |
| --- | --- |

2.2.

iesaka iesaistīt reģionālos parlamentus Eiropas Parlamenta ierosinātajos parlamentārajos forumos, kuri norisinās pārdomu perioda ietvaros un kuru nolūks ir veicināt Eiropas dialogu ar Konstitucionālo līgumu saistītās krīzes pārvarēšanai;

| 2.3. | iesaka vietējās un reģionālās varas iestādes un jo īpaši ar likumdošanas pilnvarām apveltītos reģionālos parlamentus faktiski iesaistīt preleģislatīvajā fāzē, īpaši Kopienas likumu iepriekšējā saskaņošanā, kā arī iesaka veikt konsultācijas ar tiem agrā brīdinājuma mehānisma ieviešanas gaitā; |
| --- | --- |

2.3.

iesaka vietējās un reģionālās varas iestādes un jo īpaši ar likumdošanas pilnvarām apveltītos reģionālos parlamentus faktiski iesaistīt preleģislatīvajā fāzē, īpaši Kopienas likumu iepriekšējā saskaņošanā, kā arī iesaka veikt konsultācijas ar tiem agrā brīdinājuma mehānisma ieviešanas gaitā;

| 2.4. | uzskata par nepieciešamu pilnīgu reģionālo parlamentu iesaistīšanu Eiropas Komisijas ierosinātajā D plānā gan Kopienas iniciatīvu, gan nacionālo debašu ietvaros, lai apspriestu ar Eiropas nākotni un iedzīvotāju vēlmēm saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

2.4.

uzskata par nepieciešamu pilnīgu reģionālo parlamentu iesaistīšanu Eiropas Komisijas ierosinātajā D plānā gan Kopienas iniciatīvu, gan nacionālo debašu ietvaros, lai apspriestu ar Eiropas nākotni un iedzīvotāju vēlmēm saistītos jautājumus;

| 2.5. | izsaka nolūku pastiprināt sadarbību un dialogu ar reģionālajiem likumdevējiem parlamentiem nolūkā padarītu šo iesaistīšanu optimālāku; |
| --- | --- |

2.5.

izsaka nolūku pastiprināt sadarbību un dialogu ar reģionālajiem likumdevējiem parlamentiem nolūkā padarītu šo iesaistīšanu optimālāku;

| 2.6. | atzīmē, ka kopīgi tīklos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to apvienībam veiktā darba ietvaros tiks rūpīgi izskatīti saskaņā ar vēl nosakāmo iekšējo kārtību ierosinātie Kopienas tiesību aktu apstrīdēšanas gadījumi; |
| --- | --- |

2.6.

atzīmē, ka kopīgi tīklos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to apvienībam veiktā darba ietvaros tiks rūpīgi izskatīti saskaņā ar vēl nosakāmo iekšējo kārtību ierosinātie Kopienas tiesību aktu apstrīdēšanas gadījumi;

| 2.7. | centīsies panākt, lai ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti — atbilstoši Savienības kompetencēm — darbotos kā savas valsts parlamentārās sistēmas elementi vai kā valstu parlamentu palātas un, vēršoties Eiropas Kopienu Tiesas sakarā ar subsidiaritātes principa pārkāpšanu, varētu izmantot arī arī attiecīgās valsts parlamentu; |
| --- | --- |

2.7.

centīsies panākt, lai ar likumdošanas pilnvarām apveltītie reģionālie parlamenti — atbilstoši Savienības kompetencēm — darbotos kā savas valsts parlamentārās sistēmas elementi vai kā valstu parlamentu palātas un, vēršoties Eiropas Kopienu Tiesas sakarā ar subsidiaritātes principa pārkāpšanu, varētu izmantot arī arī attiecīgās valsts parlamentu;

| 2.8. | aicina reģionālos parlamentus ar likumdošanas pilnvarām un reģionālās asamblejas regulāri piedalīties “Eiropas Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo struktūru pilnvaru sadales reģistra” (CdR 104/2004) aktualizēšanā; |
| --- | --- |

2.8.

aicina reģionālos parlamentus ar likumdošanas pilnvarām un reģionālās asamblejas regulāri piedalīties “Eiropas Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo struktūru pilnvaru sadales reģistra” (CdR 104/2004) aktualizēšanā;

| 2.9. | aicina ar likumdošanas pilnvarām apveltītos reģionālos parlamentus paredzēt tādu parlamentāro komiteju izveidošanu, kuru uzdevums būtu kontrolēt subsidiaritātes principa ievērošanu un kuras tādejādi varētu būt pirmie sarunu partneri augstāk minētajos tīklos; |
| --- | --- |

2.9.

aicina ar likumdošanas pilnvarām apveltītos reģionālos parlamentus paredzēt tādu parlamentāro komiteju izveidošanu, kuru uzdevums būtu kontrolēt subsidiaritātes principa ievērošanu un kuras tādejādi varētu būt pirmie sarunu partneri augstāk minētajos tīklos;

| 2.10. | iestājas par to, ka dalībvalstīs, kurās pilnvaras ir sadalītas valsts un reģionālajā līmenī, jāpieņem saistoša iekšējā vienošanās par agrā brīdinājuma sistēmas mehānismu saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanas kontroli, lai garantētu procesa skaidrību un pārredzamību, un iesaka izveidot šādu dalībvalstu līmenī pieņemto vienošanos sarakstu; |
| --- | --- |

2.10.

iestājas par to, ka dalībvalstīs, kurās pilnvaras ir sadalītas valsts un reģionālajā līmenī, jāpieņem saistoša iekšējā vienošanās par agrā brīdinājuma sistēmas mehānismu saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanas kontroli, lai garantētu procesa skaidrību un pārredzamību, un iesaka izveidot šādu dalībvalstu līmenī pieņemto vienošanos sarakstu;

| 2.11. | iesaka, lai, subsidiaritātes kontroles procesu, ievērojot pastāvošās konstitucionālās struktūras, pavadītu dalībvalstu iekšējo reformu process nolūkā nostiprināt ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu iesaistīšanos subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas un kontroles protokolā ierosinātajos mehānismos; |
| --- | --- |

2.11.

iesaka, lai, subsidiaritātes kontroles procesu, ievērojot pastāvošās konstitucionālās struktūras, pavadītu dalībvalstu iekšējo reformu process nolūkā nostiprināt ar likumdošanas pilnvarām apveltīto reģionālo parlamentu iesaistīšanos subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas un kontroles protokolā ierosinātajos mehānismos;

| 2.12. | iesaka reģionālajiem parlamentiem ar pamata kompetencēm tās izmantot Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā ne tikai institucionālo, bet arī fiskālo pilnvaru ietvaros; |
| --- | --- |

2.12.

iesaka reģionālajiem parlamentiem ar pamata kompetencēm tās izmantot Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā ne tikai institucionālo, bet arī fiskālo pilnvaru ietvaros;

| 2.13. | visbeidzot uzstājīgi aicina Eiropas Savienību apņemties piešķirt lielāku nozīmi reģionālajām debatēm Eiropā. Minētajām debatēm noteikti jānotiek sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstu parlamentiem un ar vietējām un reģionālajām varām, jo īpaši ar likumdošanas pilnvarām apveltītajiem reģionālajiem parlamentiem. Šādas sadarbības nosacījumi vēl ir padziļināti jāsaskaņo, kā arī jāparāda tās Eiropas demokrātijai sniegtā pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

2.13.

visbeidzot uzstājīgi aicina Eiropas Savienību apņemties piešķirt lielāku nozīmi reģionālajām debatēm Eiropā. Minētajām debatēm noteikti jānotiek sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstu parlamentiem un ar vietējām un reģionālajām varām, jo īpaši ar likumdošanas pilnvarām apveltītajiem reģionālajiem parlamentiem. Šādas sadarbības nosacījumi vēl ir padziļināti jāsaskaņo, kā arī jāparāda tās Eiropas demokrātijai sniegtā pievienotā vērtība.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 71, 22.3.2005, 1. lpp

1

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/35

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Pamatnostādnes par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli”

(2006/C 115/08)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Biroja 2004. gada 20. jūnija lēmumu uzticēt Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijai izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tēmu “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana un kontrole” saskaņā ar EK Līguma 265. panta 5. punktu;

ņemot vērā valstu un valdību vadītāju 2004. gada 29. oktobrī parakstīto Līgumu par Konstitūciju Eiropai, jo īpaši uz “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas protokola” (turpmākajā tekstā Subsidiaritātes protokola) noteikumiem (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 Add. 1 rev.1, CIG 87/04 Add. 2 rev. 1);

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas acquis communautaire vienkāršošana un aktualizēšana” (KOM (2004) 432 galīgā red.);

ņemot vērā atzinumu “Par Eiropas Savienības līguma pārskatīšanu” (CdR 136/1995) un papildatzinumu “Subsidiaritātes principa piemērošana Eiropas Savienībā” (CdR 136/1995 pielikums);

ņemot vērā rezolūciju par “Starpvaldību konferences rezultātiem”(CdR 305/1997 fin);

ņemot vērā atzinumu “Par patiesu subsidiaritātes kultūru! Reģionu komitejas aicinājums”(CdR 302/98 fin
   (1));

ņemot vērā atzinumu “1998. gads: likumdošanas procesa uzlabošana — kopēja atbildība” (CdR 50/1999 fin
   (2));

ņemot vērā atzinumu “Eiropas Savienības likumdošanas piemērošana reģionos un vietējās pašvaldībās”(CdR 51/1999 fin
   (3));

ņemot vērā atzinumu “2000. gada starpvaldību konference” (CdR 53/1999 fin
   (4));

ņemot vērā srezolūciju par nākamo starpvaldību konferenci (CdR 54/1999
   (5));

ņemot vērā atzinumu par Komisijas ziņojumu Eiropadomei “Likumdošanas procesa uzlabošana — 1999. gads” (CdR 18/2000 fin
   (6));

ņemot vērā atzinumu par Komisijas ziņojumu “Likumdošanas procesa uzlabošana — 2002. gads “un Komisijas paziņojumu” Kopienas acquis communautaire vienkāršošana un aktualizēšana” (CdR 62/2003 fin
   (7));

ņemot vērā atzinumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004” un “Labāks regulējums izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā” (CdR 121/2005 fin);

ņemot vērā atzinumu par Līgumu par Konstitūciju Eiropai (CdR 354/2003 fin);

ņemot vērā atzinumu par tematu “Pārdomu periods — debašu par Eiropas Savienību novērtējuma struktūra, tēmas un ietvars”(CdR 250/2005fin);

ņemot vērā Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada 4. oktobrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 220/2004 rev. 3) (ziņotājs: Peter Straub kgs, DE/ETP, Bādenes — Virtembergas landtāga priekšsēdētājs);

| 1) | tā kā līgumos, tālāk attīstot subsidiaritātes principu, pēdējo gadu laikā tajos pakāpeniski tika iekļauti Reģionu komitejas priekšlikumi, |
| --- | --- |

1)

tā kā līgumos, tālāk attīstot subsidiaritātes principu, pēdējo gadu laikā tajos pakāpeniski tika iekļauti Reģionu komitejas priekšlikumi,

| 2) | tā kā pirmās Konferences par subsidiaritāti, kas pēc Reģionu komitejas iniciatīvas notika Berlīnē 2004. gada 27. maijā, rezultātus, |
| --- | --- |

2)

tā kā pirmās Konferences par subsidiaritāti, kas pēc Reģionu komitejas iniciatīvas notika Berlīnē 2004. gada 27. maijā, rezultātus,

| 3) | tā kā subsidiaritātes princips tiek attiecināts uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām (I—11. pants) un tādējādi tiek konkretizēts Konstitūcijā nostiprinātais vietējās un reģionālās pašpārvaldes respektēšanas princips (I—5. pants, 1. punkts), |
| --- | --- |

3)

tā kā subsidiaritātes princips tiek attiecināts uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām (I—11. pants) un tādējādi tiek konkretizēts Konstitūcijā nostiprinātais vietējās un reģionālās pašpārvaldes respektēšanas princips (I—5. pants, 1. punkts),

| 4) | tā kā Eiropas Komisijai pirmslikumdošanas posmā jāveic plašas konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām (Subsidiaritātes protokola 2. pants), |
| --- | --- |

4)

tā kā Eiropas Komisijai pirmslikumdošanas posmā jāveic plašas konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām (Subsidiaritātes protokola 2. pants),

| 5) | tā kā Reģionu komitejai kā Savienības reģionālo un vietējo pašvaldību intereses pārstāvošai iestādei savu tiesību aizsardzības nolūkā ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā (III—365. panta 3. punkts), |
| --- | --- |

5)

tā kā Reģionu komitejai kā Savienības reģionālo un vietējo pašvaldību intereses pārstāvošai iestādei savu tiesību aizsardzības nolūkā ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā (III—365. panta 3. punkts),

| 6) | tā kā Reģionu komitejai ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā subsidiaritātes principa piemērošanas sakarā (III—365. pants un Subsidiaritātes protokola 8. pants), |
| --- | --- |

6)

tā kā Reģionu komitejai ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā subsidiaritātes principa piemērošanas sakarā (III—365. pants un Subsidiaritātes protokola 8. pants),

| 7) | tā kā Reģionu komitejai kopā ar citām Savienības iestādēm un valstu parlamentiem ir jāiepazīstas ar Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitūcijas I- 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte) piemērošanu (Subsidiaritātes protokola 9. pants), |
| --- | --- |

7)

tā kā Reģionu komitejai kopā ar citām Savienības iestādēm un valstu parlamentiem ir jāiepazīstas ar Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitūcijas I- 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte) piemērošanu (Subsidiaritātes protokola 9. pants),

| 8) | tā kā tiek veidota agrā brīdinājuma sistēma, lai īstenotu subsidiaritātes principa ievērošanas politisko kontroli un kas pirmo reizi paredz, ka valstu un reģionālie parlamenti var piedalīties Eiropas Savienības likumdošanas procesā (Subsidiaritātes protokola 6. pants), |
| --- | --- |

8)

tā kā tiek veidota agrā brīdinājuma sistēma, lai īstenotu subsidiaritātes principa ievērošanas politisko kontroli un kas pirmo reizi paredz, ka valstu un reģionālie parlamenti var piedalīties Eiropas Savienības likumdošanas procesā (Subsidiaritātes protokola 6. pants),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

Reģionu komitejas nostāja un ieteikumi

1.   Ievadpiezīmes par Konstitucionālā līguma ratifikācijas gaita

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzīmē, ka vairākums dalībvalstu to izvēlētajā kārtībā jau ir ratificējušas Konstitucionālo līgumu, bet divu dalībvalstu iedzīvotāji rīkotajos referendumos ir to noraidījuši; |
| --- | --- |

1.1

atzīmē, ka vairākums dalībvalstu to izvēlētajā kārtībā jau ir ratificējušas Konstitucionālo līgumu, bet divu dalībvalstu iedzīvotāji rīkotajos referendumos ir to noraidījuši;

| 1.2 | atzinīgi vērtē 2005. gada 16.—17. jūnija Eiropadomes lēmumu par ratifikācijas procesa īslaicīgu pārtraukšanu, dodot “pārdomu laiku”, un uzskata, ka šajā laikā jāapsver, kā panākt, lai Savienības politika vairāk ataino sabiedrības cerības un uzlabo sabiedrības informēšanu; uzsver, ka tieši reģionālās un vietējās varas pārstāvji, kas atrodas pilsoņiem īpaši tuvu, ar saviem priekšlikumiem un iniciatīvām, var būtiski ietekmēt šo procesu; |
| --- | --- |

1.2

atzinīgi vērtē 2005. gada 16.—17. jūnija Eiropadomes lēmumu par ratifikācijas procesa īslaicīgu pārtraukšanu, dodot “pārdomu laiku”, un uzskata, ka šajā laikā jāapsver, kā panākt, lai Savienības politika vairāk ataino sabiedrības cerības un uzlabo sabiedrības informēšanu; uzsver, ka tieši reģionālās un vietējās varas pārstāvji, kas atrodas pilsoņiem īpaši tuvu, ar saviem priekšlikumiem un iniciatīvām, var būtiski ietekmēt šo procesu;

| 1.3 | uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējās un reģionālās varas aktīvi piedalītos “pārdomu periodā”, un izteikusi ierosinājumus par debašu struktūru, pārdomu tematu un to novērtēšanu (CdR 250/2005); |
| --- | --- |

1.3

uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējās un reģionālās varas aktīvi piedalītos “pārdomu periodā”, un izteikusi ierosinājumus par debašu struktūru, pārdomu tematu un to novērtēšanu (CdR 250/2005);

| 1.4 | uzsver, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošana Eiropas politikā un subsidiaritātes kultūras veidošana var būtiski siprināt Eiropas pilsoņu ticību Eiropas sadarbības idejai un pārvarēt skepsi, kas izpaudās negatīvajos referendumu rezultātos; |
| --- | --- |

1.4

uzsver, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošana Eiropas politikā un subsidiaritātes kultūras veidošana var būtiski siprināt Eiropas pilsoņu ticību Eiropas sadarbības idejai un pārvarēt skepsi, kas izpaudās negatīvajos referendumu rezultātos;

| 1.5 | tāpēc aicina ES iestādes un institūcijas nekavējoties — likumības robežās — īstenot praksē it īpaši Konstitucionālajā līgumā paredzētos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā arī to kontroles principus neatkarīgi no Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikācijas norises; |
| --- | --- |

1.5

tāpēc aicina ES iestādes un institūcijas nekavējoties — likumības robežās — īstenot praksē it īpaši Konstitucionālajā līgumā paredzētos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā arī to kontroles principus neatkarīgi no Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikācijas norises;

| 1.6 | šajā sakarā uzskata, ka obligāti — kā tas paredzēts jaunajā Protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu — vairāk jāņem vērā Eiropas Savienības vietējā un reģionālā dimensija, pirms katra tiesību akta pieņemšanas rīkojot izvērstas konsultācijas un katram Eiropas ietvarlikumam izveidojot “subsidiaritātes dokumentu”, kurā Eiropas Komisija novērtēs ietvarlikuma finansiālo un reglamentējošo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām (CdR 121/2005 — 2.1.2. punkts). |
| --- | --- |

1.6

šajā sakarā uzskata, ka obligāti — kā tas paredzēts jaunajā Protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu — vairāk jāņem vērā Eiropas Savienības vietējā un reģionālā dimensija, pirms katra tiesību akta pieņemšanas rīkojot izvērstas konsultācijas un katram Eiropas ietvarlikumam izveidojot “subsidiaritātes dokumentu”, kurā Eiropas Komisija novērtēs ietvarlikuma finansiālo un reglamentējošo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām (CdR 121/2005 — 2.1.2. punkts).

2.   Subsidiaritātes un proporcionalitātes politiskais novērtējums Konstitucionālajā Līgumā

Reģionu komiteja

| 2.1 | pauž lielu prieku, ka kopš 1996. gada veicot dažādas reformas līgumos un pēc Konstitucionāla līguma parakstīšanas 2004. gada 29. oktobrī, gandrīz visas pēdējo 10 gadu laikā izvirzītās Komitejas prasības attiecībā uz subsidiaritātes principu ir izpildītas, īpaši Eiropas Savienības Konventa darba gaitā; tas apliecina Komitejas spēju panākt savu prasību izpildi un ietekmēt Eiropas tiesību aktu izveides procesu; |
| --- | --- |

2.1

pauž lielu prieku, ka kopš 1996. gada veicot dažādas reformas līgumos un pēc Konstitucionāla līguma parakstīšanas 2004. gada 29. oktobrī, gandrīz visas pēdējo 10 gadu laikā izvirzītās Komitejas prasības attiecībā uz subsidiaritātes principu ir izpildītas, īpaši Eiropas Savienības Konventa darba gaitā; tas apliecina Komitejas spēju panākt savu prasību izpildi un ietekmēt Eiropas tiesību aktu izveides procesu;

| 2.2. | atzinīgi vērtē subsidiaritātes principa jauno definīciju un Komitejas iesaistīšanu tā ievērošanas ex post pārraudzīšanā; Komiteja atzinīgi vērtē arī faktu, ka tā kopā ar citām iestādēm un attiecīgo valstu parlamentiem saņems Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitūcijas I — 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte — 9. pants) piemērošanu (CdR 354/2003, 1.12. punkts); |
| --- | --- |

2.2.

atzinīgi vērtē subsidiaritātes principa jauno definīciju un Komitejas iesaistīšanu tā ievērošanas ex post pārraudzīšanā; Komiteja atzinīgi vērtē arī faktu, ka tā kopā ar citām iestādēm un attiecīgo valstu parlamentiem saņems Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitūcijas I — 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte — 9. pants) piemērošanu (CdR 354/2003, 1.12. punkts);

| 2.3. | uzsver, ka pēc grozījumiem, ko satur Konstitucionālais līgums, Komitejai būs ne tikai Eiropas Savienības likumdevēju iestāžu līdzšinējā konsultatīvā funkcija, bet tā iegūs nozīmīgu lomu subsidiaritātes principa piemērošanas kontrolē; tādējādi tiek nostiprināta Komitejas institucionālā loma Savienībā; |
| --- | --- |

2.3.

uzsver, ka pēc grozījumiem, ko satur Konstitucionālais līgums, Komitejai būs ne tikai Eiropas Savienības likumdevēju iestāžu līdzšinējā konsultatīvā funkcija, bet tā iegūs nozīmīgu lomu subsidiaritātes principa piemērošanas kontrolē; tādējādi tiek nostiprināta Komitejas institucionālā loma Savienībā;

| 2.4. | pieliks visas pūles, lai sagatavotos minētā jaunā uzdevuma pildīšanai un vēl ciešāk nekā līdz šim sadarbotos ar attiecīgajām iestādēm un reģionālajām un vietējam varas iestādēm, kuru intereses tā pārstāv; |
| --- | --- |

2.4.

pieliks visas pūles, lai sagatavotos minētā jaunā uzdevuma pildīšanai un vēl ciešāk nekā līdz šim sadarbotos ar attiecīgajām iestādēm un reģionālajām un vietējam varas iestādēm, kuru intereses tā pārstāv;

| 2.5. | uzsver, ka reformētā subsidiaritātes principa ievērošana, t.i., lielāka reģionālo un vietējo dalībnieku iesaistīšana var kļūt par pamatelementu, lai padarītu Eiropas iestāžu politiku un rīcību konkrētāku. Tā kā reģioni un vietējās pārvaldes iestādes ir pilsoņiem vistuvāk, tās spēj nodot Eiropas iestādēm lūgumus un norādījumus par konkrētām vajadzībām teritoriju un teritoriālo vienību ekonomiskās un sociālās attīstības jomā. Bez tam vietējās un reģionālās teritoriālās vienības var sniegt savu ieguldījumu Eiropas ideāla uztveres visu pilsoņu vidū uzlabošanā; |
| --- | --- |

2.5.

uzsver, ka reformētā subsidiaritātes principa ievērošana, t.i., lielāka reģionālo un vietējo dalībnieku iesaistīšana var kļūt par pamatelementu, lai padarītu Eiropas iestāžu politiku un rīcību konkrētāku. Tā kā reģioni un vietējās pārvaldes iestādes ir pilsoņiem vistuvāk, tās spēj nodot Eiropas iestādēm lūgumus un norādījumus par konkrētām vajadzībām teritoriju un teritoriālo vienību ekonomiskās un sociālās attīstības jomā. Bez tam vietējās un reģionālās teritoriālās vienības var sniegt savu ieguldījumu Eiropas ideāla uztveres visu pilsoņu vidū uzlabošanā;

| 2.6. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas prezidenta Ž. M. Barozu 2005. gada 24. februāra plenārsesijā izteikto piedāvājumu pastiprināt politisko partnerību ar Eiropas Komisiju un attīstīt tālāk 2001. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu; atgādina, ka tā gaida īstu dialogu ar Komisiju, kas ir jāpaplašina ar galvenajām tēmām (CdR 354/2003, 1.18. punkts); |
| --- | --- |

2.6.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas prezidenta Ž. M. Barozu 2005. gada 24. februāra plenārsesijā izteikto piedāvājumu pastiprināt politisko partnerību ar Eiropas Komisiju un attīstīt tālāk 2001. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu; atgādina, ka tā gaida īstu dialogu ar Komisiju, kas ir jāpaplašina ar galvenajām tēmām (CdR 354/2003, 1.18. punkts);

| 2.7. | atzinīgi vērtē to, ka Konstitucionālajā Līgumā pirmo reizi, kā tā atkārtoti ir pieprasījusi (8), noteiktas skaidras Savienības, dalībvalstu un to reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences kategorijas (ekskluzīvā, dalītā, papildu kompetence, I—12. pants) un veikta Savienības, dalībvalstu un to reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences norobežošana (no I—13. līdz I— 18. pantam); |
| --- | --- |

2.7.

atzinīgi vērtē to, ka Konstitucionālajā Līgumā pirmo reizi, kā tā atkārtoti ir pieprasījusi (8), noteiktas skaidras Savienības, dalībvalstu un to reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences kategorijas (ekskluzīvā, dalītā, papildu kompetence, I—12. pants) un veikta Savienības, dalībvalstu un to reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences norobežošana (no I—13. līdz I— 18. pantam);

| 2.8. | šajā sakarā atgādina, ka subsidiaritātes princips ir dinamisks politisks princips, kas ļauj piemērot institūciju un struktūru, kas piedalās Savienības publiskajā dzīvē, dalītās kompetences un tā galvenais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropā lēmumi tiktu pieņemti tajā līmenī, kas ir vistuvākais iedzīvotājiem un kurā tie ir visefektīvākie; |
| --- | --- |

2.8.

šajā sakarā atgādina, ka subsidiaritātes princips ir dinamisks politisks princips, kas ļauj piemērot institūciju un struktūru, kas piedalās Savienības publiskajā dzīvē, dalītās kompetences un tā galvenais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropā lēmumi tiktu pieņemti tajā līmenī, kas ir vistuvākais iedzīvotājiem un kurā tie ir visefektīvākie;

| 2.9. | secina, ka subsidiaritātes princips ir dinamisks princips, kas vienā jomā var “veicināt”, bet citā jomā var “kavēt” Eiropas attīstību (CdR 302/1998, 1.1.5. punkts); |
| --- | --- |

2.9.

secina, ka subsidiaritātes princips ir dinamisks princips, kas vienā jomā var “veicināt”, bet citā jomā var “kavēt” Eiropas attīstību (CdR 302/1998, 1.1.5. punkts);

| 2.10. | uzsver, ka Eiropas Savienībā nepieciešama ne tikai pieaugušās daudzveidības harmonizācija, bet arī tās saglabāšana, un iestājas par Eiropu, kurā tās tautu daudzveidīgums un identitāte var uzplaukt, lai veicinātu visiem izdevīgu konkurenci, nekaitējot solidaritātei un kohēzijai Savienībā (9); |
| --- | --- |

2.10.

uzsver, ka Eiropas Savienībā nepieciešama ne tikai pieaugušās daudzveidības harmonizācija, bet arī tās saglabāšana, un iestājas par Eiropu, kurā tās tautu daudzveidīgums un identitāte var uzplaukt, lai veicinātu visiem izdevīgu konkurenci, nekaitējot solidaritātei un kohēzijai Savienībā (9);

| 2.11. | tāpēc vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka subsidiaritātes principa piemērošana jo īpaši nozīmē, ka visaptveroši jāpārbauda, vai Eiropas likumdošanas iniciatīva vispār ir nepieciešama; |
| --- | --- |

2.11.

tāpēc vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka subsidiaritātes principa piemērošana jo īpaši nozīmē, ka visaptveroši jāpārbauda, vai Eiropas likumdošanas iniciatīva vispār ir nepieciešama;

| 2.12. | uzsver, ka atbilstoši Konstitucionālajam līgumam par pievienotā “Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu” 1. punktam visu Eiropas iestāžu pienākums ir ievērot minētos principus, un tie jāīsteno visā likumdošanas procesa laikā, tātad, arī apspriežoties Eiropas Parlamentā un Ministru Padomē; tāpēc ir ļoti svarīgi, ka Komiteja sakarā ar saviem jaunajiem uzdevumiem saņem un attīsta līdzekļus, kas palīdzētu tai sekot jo īpaši subsidiaritātes principa ievērošanai visas likumdošanas procesa gaitā un nepieciešamības gadījumā vērsties Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

2.12.

uzsver, ka atbilstoši Konstitucionālajam līgumam par pievienotā “Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu” 1. punktam visu Eiropas iestāžu pienākums ir ievērot minētos principus, un tie jāīsteno visā likumdošanas procesa laikā, tātad, arī apspriežoties Eiropas Parlamentā un Ministru Padomē; tāpēc ir ļoti svarīgi, ka Komiteja sakarā ar saviem jaunajiem uzdevumiem saņem un attīsta līdzekļus, kas palīdzētu tai sekot jo īpaši subsidiaritātes principa ievērošanai visas likumdošanas procesa gaitā un nepieciešamības gadījumā vērsties Eiropas Kopienu Tiesā;

| 2.13. | ar gandarījumu norāda, ka subsidiaritātes principa attiecināšana uz vietējo līmeni nozīmē, ka šis princips nodrošina ne tikai valsts un reģionālā līmeņa likumdošanas kompetences ievērošanu, bet arī to, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina pilsētu, pašvaldību un reģionu prerogatīvu aizsardzība vietējā un reģionālajā pašpārvaldē; |
| --- | --- |

2.13.

ar gandarījumu norāda, ka subsidiaritātes principa attiecināšana uz vietējo līmeni nozīmē, ka šis princips nodrošina ne tikai valsts un reģionālā līmeņa likumdošanas kompetences ievērošanu, bet arī to, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina pilsētu, pašvaldību un reģionu prerogatīvu aizsardzība vietējā un reģionālajā pašpārvaldē;

| 2.14. | turpretim izsaka nožēlu, ka Amsterdamas Līguma Subsidiaritātes protokolā iekļautie kritēriji, pēc kuriem pārbauda Eiropas Savienības likumdošanas iniciatīvu atbilstību subsidiaritātes principam, nav pilnībā saglabāti jaunajā Subsidiaritātes protokolā; un aicina Eiropas Komisiju, turpmāk piemērojot subsidiaritātes principu, jo īpaši norādīt, vai






  — | attiecīgajā jomā vērojami starptautiski aspekti, kurus ar dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību pasākumiem nevar pietiekami labi regulēt, |
| --- | --- | --- |

2.14.

turpretim izsaka nožēlu, ka Amsterdamas Līguma Subsidiaritātes protokolā iekļautie kritēriji, pēc kuriem pārbauda Eiropas Savienības likumdošanas iniciatīvu atbilstību subsidiaritātes principam, nav pilnībā saglabāti jaunajā Subsidiaritātes protokolā; un aicina Eiropas Komisiju, turpmāk piemērojot subsidiaritātes principu, jo īpaši norādīt, vai

—

attiecīgajā jomā vērojami starptautiski aspekti, kurus ar dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību pasākumiem nevar pietiekami labi regulēt,

| — | dalībvalstu, respektīvi, to reģionālo un vietējo pašvaldību ekskluzīvie pasākumi vai Kopienas pasākumu trūkums pārkāpj līguma prasības vai citā veidā būtiski ietekmē dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību intereses, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu, respektīvi, to reģionālo un vietējo pašvaldību ekskluzīvie pasākumi vai Kopienas pasākumu trūkums pārkāpj līguma prasības vai citā veidā būtiski ietekmē dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību intereses,

| — | darbībām Kopienas līmenī to apjoma un ietekmes dēļ salīdzinājumā ar darbībām dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī būs izteiktas priekšrocības; |
| --- | --- |

—

darbībām Kopienas līmenī to apjoma un ietekmes dēļ salīdzinājumā ar darbībām dalībvalstu vai to reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī būs izteiktas priekšrocības;

| 2.15. | uzskata, ka, pārbaudot subsidiaritātes principa ievērošanu, jāņem vērā, cik lielu ekonomisko apjomradīto peļņu un pievienoto vērtību rada Savienības īstenoto pasākumu pārrobežu un starptautiskā ietekme; |
| --- | --- |

2.15.

uzskata, ka, pārbaudot subsidiaritātes principa ievērošanu, jāņem vērā, cik lielu ekonomisko apjomradīto peļņu un pievienoto vērtību rada Savienības īstenoto pasākumu pārrobežu un starptautiskā ietekme;

| 2.16. | uzsver, ka gadījumā, ja ir jāpieņem Eiropas likumdošanas akts, kas balstās uz subsidiaritātes principu, tajā ir jāparedz pēc iespējas lielākas iespējas pieņemt lēmumus valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Eiropas Savienības rīcības saturam un veidam ir jābūt vēl samērīgākam ar Konstitūcijas mērķu sasniegšanai nepieciešamo (proporcionalitātes princips); lai saglabātu un radītu darba vietas, pilsoņus un tautsaimniecību nedrīkst apgrūtināt ar nevajadzīgu birokrātiju; tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē arī Eiropas Komisijas darbības Kopienas acquis aktualizēšanā un vienkāršošanā, kas ir jāpadara vēl intensīvākas; |
| --- | --- |

2.16.

uzsver, ka gadījumā, ja ir jāpieņem Eiropas likumdošanas akts, kas balstās uz subsidiaritātes principu, tajā ir jāparedz pēc iespējas lielākas iespējas pieņemt lēmumus valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Eiropas Savienības rīcības saturam un veidam ir jābūt vēl samērīgākam ar Konstitūcijas mērķu sasniegšanai nepieciešamo (proporcionalitātes princips); lai saglabātu un radītu darba vietas, pilsoņus un tautsaimniecību nedrīkst apgrūtināt ar nevajadzīgu birokrātiju; tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē arī Eiropas Komisijas darbības Kopienas acquis aktualizēšanā un vienkāršošanā, kas ir jāpadara vēl intensīvākas;

| 2.17. | šajā sakarā izsaka nožēlu, ka noteikumi attiecībā uz proporcionalitātes principu nav tik aptveroši un skaidri kā attiecībā uz subsidiaritātes principu, jo vairāk tāpēc, ka Konstitūcijā Eiropai atzīta reģionālās un vietējās pašpārvaldes autonomija (I- 5. pants un preambulas 2. daļa) un vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par vairāk nekā 70 procentiem ES tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.17.

šajā sakarā izsaka nožēlu, ka noteikumi attiecībā uz proporcionalitātes principu nav tik aptveroši un skaidri kā attiecībā uz subsidiaritātes principu, jo vairāk tāpēc, ka Konstitūcijā Eiropai atzīta reģionālās un vietējās pašpārvaldes autonomija (I- 5. pants un preambulas 2. daļa) un vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par vairāk nekā 70 procentiem ES tiesību aktu īstenošanu;

| 2.18. | šajā sakarā norāda uz pastāvošo EKT praksi (10), ka, novērtējot likumdošanas iniciatīvas atbilstību subsidiaritātes principam, ir jāievēro arī proporcionalitātes aspekti un ka abus minētos principus nevar pilnībā šķirt vienu no otra; |
| --- | --- |

2.18.

šajā sakarā norāda uz pastāvošo EKT praksi (10), ka, novērtējot likumdošanas iniciatīvas atbilstību subsidiaritātes principam, ir jāievēro arī proporcionalitātes aspekti un ka abus minētos principus nevar pilnībā šķirt vienu no otra;

| 2.19. | paskaidro, ka saistībā ar Komitejai piešķirtajām pilnvarām subsidiaritātes principa neievērošanas gadījumā vērsties ar prasību Tiesā, tai īpaši svarīgs ir efektīvs reģionālā un vietējā līmeņa ieguldījums subsidiaritātes principa piemērošanā, sākot ar Komisijas likumdošanas iniciatīvu izstrādāšanu līdz pat to pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Ministru Padomē; |
| --- | --- |

2.19.

paskaidro, ka saistībā ar Komitejai piešķirtajām pilnvarām subsidiaritātes principa neievērošanas gadījumā vērsties ar prasību Tiesā, tai īpaši svarīgs ir efektīvs reģionālā un vietējā līmeņa ieguldījums subsidiaritātes principa piemērošanā, sākot ar Komisijas likumdošanas iniciatīvu izstrādāšanu līdz pat to pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Ministru Padomē;

| 2.20. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu, Ministru Padomi un valstu un reģionālos parlamentus veidot Savienībā īstu subsidiaritātes kultūru un sadarboties ar Komiteju, lai cieši nostiprinātu minēto principu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa politiski atbildīgo personu apziņā, kā arī risināt ilgtspējīgu dialogu par konkrētiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

2.20.

tādēļ aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu, Ministru Padomi un valstu un reģionālos parlamentus veidot Savienībā īstu subsidiaritātes kultūru un sadarboties ar Komiteju, lai cieši nostiprinātu minēto principu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa politiski atbildīgo personu apziņā, kā arī risināt ilgtspējīgu dialogu par konkrētiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas pasākumiem;

| 2.21. | šajā sakarā atgādina, ka pastāv cieša saistība starp subsidiaritātes principa un labas Eiropas pārvaldības principu ievērošanu. Minētie principi stiprina Savienības demokrātisko leģitimitāti un pārredzamību, un apsveicams ir fakts, ka Konstitucionālajā Līgumā paredzēts, ka Eiropas Komisijai pirmslikumdošanas posmā jāveic vēl vispusīgākas konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām (Subsidiaritātes protokola 2. pants), kas izvērstos par īstu viedokļu apmaiņu; |
| --- | --- |

2.21.

šajā sakarā atgādina, ka pastāv cieša saistība starp subsidiaritātes principa un labas Eiropas pārvaldības principu ievērošanu. Minētie principi stiprina Savienības demokrātisko leģitimitāti un pārredzamību, un apsveicams ir fakts, ka Konstitucionālajā Līgumā paredzēts, ka Eiropas Komisijai pirmslikumdošanas posmā jāveic vēl vispusīgākas konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām (Subsidiaritātes protokola 2. pants), kas izvērstos par īstu viedokļu apmaiņu;

| 2.22. | aicina valstu parlamentus, kam, tāpat kā Komitejai, tagad ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā, uzsākt nepārtrauktu dialogu ar Komiteju, lai izstrādātu kopēju stratēģiju Subsidiaritātes protokola efektīvai piemērošanai, kā arī valstu līmenī apspriestos ar vietējās un reģionālās varas pārstāvjiem, un it īpaši tāpēc, lai Konstitucionālajā līgumā paredzētā apspriešanās ar reģionālajiem parlamentiem, kuriem ir likumdošanas tiesības, būtu iedarbīga un pārredzama; |
| --- | --- |

2.22.

aicina valstu parlamentus, kam, tāpat kā Komitejai, tagad ir tiesības vērsties ar prasību Eiropas Kopienu Tiesā, uzsākt nepārtrauktu dialogu ar Komiteju, lai izstrādātu kopēju stratēģiju Subsidiaritātes protokola efektīvai piemērošanai, kā arī valstu līmenī apspriestos ar vietējās un reģionālās varas pārstāvjiem, un it īpaši tāpēc, lai Konstitucionālajā līgumā paredzētā apspriešanās ar reģionālajiem parlamentiem, kuriem ir likumdošanas tiesības, būtu iedarbīga un pārredzama;

| 2.23. | aicina reģionālos parlamentus arī turpmāk saskaņot savu darbību ar Komiteju un veikt iekšējos pasākumus, kas nodrošinās ātru lēmumu pieņemšanu un efektīvu informācijas apmaiņu agrā brīdinājuma sistēmas ietvaros. |
| --- | --- |

2.23.

aicina reģionālos parlamentus arī turpmāk saskaņot savu darbību ar Komiteju un veikt iekšējos pasākumus, kas nodrošinās ātru lēmumu pieņemšanu un efektīvu informācijas apmaiņu agrā brīdinājuma sistēmas ietvaros.

3.   Reģionu komitejas loma subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas uzraudzībā no pirmslikumdošanas fāzes līdz prasības iesniegšanai Eiropas Kopienu Tiesā.

a)   Pirmslikumdošanas fāze

Reģionu komiteja

| 3.1 | uzsver, ka tiesību akta plānošanas laikā tai un pašvaldībām ir vislielākās iespējas efektīvi iesaistīt vietējo un reģionālo dimensiju, un norāda, ka tās savlaicīga līdzdalība un tās pozīcijas ievērošana varētu novērst nepieciešamību subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā celt prasību Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

3.1

uzsver, ka tiesību akta plānošanas laikā tai un pašvaldībām ir vislielākās iespējas efektīvi iesaistīt vietējo un reģionālo dimensiju, un norāda, ka tās savlaicīga līdzdalība un tās pozīcijas ievērošana varētu novērst nepieciešamību subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā celt prasību Eiropas Kopienu Tiesā;

| 3.2 | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijai pirms likumdošanas iniciatīvu ierosināšanas jāpārbauda to finansiālā un administratīvā ietekme, un vēlas, lai ziņojumā pie attiecīgā Eiropas likumdošanas akta projekta būtu aprakstīta ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo ļoti bieži tieši šis valdības un pārvaldes līmenis beigās ir atbildīgs par jauno ES likumdošanas iniciatīvu regulējumu, ieviešanu un īstenošanu; tā lūdz Eiropas Parlamentu līdzīgā veidā ņemt vērā ietekmi, kas ir grozījumiem, ko Parlaments veic likumdošanas iniciatīvās (CdR 354/2003 1.21 punkts); |
| --- | --- |

3.2

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijai pirms likumdošanas iniciatīvu ierosināšanas jāpārbauda to finansiālā un administratīvā ietekme, un vēlas, lai ziņojumā pie attiecīgā Eiropas likumdošanas akta projekta būtu aprakstīta ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo ļoti bieži tieši šis valdības un pārvaldes līmenis beigās ir atbildīgs par jauno ES likumdošanas iniciatīvu regulējumu, ieviešanu un īstenošanu; tā lūdz Eiropas Parlamentu līdzīgā veidā ņemt vērā ietekmi, kas ir grozījumiem, ko Parlaments veic likumdošanas iniciatīvās (CdR 354/2003 1.21 punkts);

| 3.3 | uzsver to, ka Komisijai pilnībā jāizmanto ietvarlikumi, kas dod iespēju valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm izvēlēties vispiemērotāko veidu un metodes vēlamo rezultātu sasniegšanai; |
| --- | --- |

3.3

uzsver to, ka Komisijai pilnībā jāizmanto ietvarlikumi, kas dod iespēju valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm izvēlēties vispiemērotāko veidu un metodes vēlamo rezultātu sasniegšanai;

| 3.4 | ierosina, ka Eiropas Komisijai jau uzklausīšanas procedūras gaitā, pamatojoties uz Subsidiaritātes protokola 2. pantu, jāiesniedz ziņojums, kas būs pievienots attiecīgā Eiropas likumdošanas akta projektam, ar pamatotu informāciju par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu, kā arī par tā ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

3.4

ierosina, ka Eiropas Komisijai jau uzklausīšanas procedūras gaitā, pamatojoties uz Subsidiaritātes protokola 2. pantu, jāiesniedz ziņojums, kas būs pievienots attiecīgā Eiropas likumdošanas akta projektam, ar pamatotu informāciju par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu, kā arī par tā ietekmes novērtējumu;

| 3.5 | vēlas, lai Eiropas Komisija regulāri iesaistītu Komiteju pirmslikumdošanas apspriešanās procesā atbilstoši Subsidiaritātes protokola 2. pantam; |
| --- | --- |

3.5

vēlas, lai Eiropas Komisija regulāri iesaistītu Komiteju pirmslikumdošanas apspriešanās procesā atbilstoši Subsidiaritātes protokola 2. pantam;

| 3.6 | vēlas, lai tai arī tiktu dota iespēja piedalīties ziņojuma par subsidiaritātes principa piemērošanu, ko Eiropas Komisija ik gadu sniedz Eiropadomei, sagatavošanā; konkrēti — tās atzinums par Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitucionālā līguma I- 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte) piemērošanu ir jāpievieno Eiropas Komisijas ziņojumam Eiropadomei; |
| --- | --- |

3.6

vēlas, lai tai arī tiktu dota iespēja piedalīties ziņojuma par subsidiaritātes principa piemērošanu, ko Eiropas Komisija ik gadu sniedz Eiropadomei, sagatavošanā; konkrēti — tās atzinums par Komisijas ikgadējo ziņojumu par Konstitucionālā līguma I- 11. panta (subsidiaritāte un proporcionalitāte) piemērošanu ir jāpievieno Eiropas Komisijas ziņojumam Eiropadomei;

| 3.7 | ierosina Eiropas Savienības subsidiaritātes kultūras tālākas attīstīšanas nolūkā ik gadu rīkot subsidiaritātes konferenci, kurā piedalītos Eiropas Komisijas, Ministru Padomes, Eiropas Parlamenta, Eiropas Kopienu Tiesas, kā arī valstu parlamentu un reģionālo asambleju pārstāvji, lai apspriestu un vērtētu panākumus, šķēršļus un jaunākās tendences subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanā; |
| --- | --- |

3.7

ierosina Eiropas Savienības subsidiaritātes kultūras tālākas attīstīšanas nolūkā ik gadu rīkot subsidiaritātes konferenci, kurā piedalītos Eiropas Komisijas, Ministru Padomes, Eiropas Parlamenta, Eiropas Kopienu Tiesas, kā arī valstu parlamentu un reģionālo asambleju pārstāvji, lai apspriestu un vērtētu panākumus, šķēršļus un jaunākās tendences subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanā;

| 3.8 | ir pārliecināta, ka vēl vairāk jāpaplašina tās iespējas piedalīties pirmslikumdošanas procesā, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju 2005. gadā paredzētās sadarbības nolīguma pārskatīšanas gaitā pievērst īpašu uzmanību sadarbībai subsidiaritātes principa piemērošanā un Komitejas jaunajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

3.8

ir pārliecināta, ka vēl vairāk jāpaplašina tās iespējas piedalīties pirmslikumdošanas procesā, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju 2005. gadā paredzētās sadarbības nolīguma pārskatīšanas gaitā pievērst īpašu uzmanību sadarbībai subsidiaritātes principa piemērošanā un Komitejas jaunajiem uzdevumiem;

b)   Likumdošanas procedūra

Reģionu komiteja

| 3.9 | uzsver, ka tai, pamatojoties uz savām jau esošajām padomdevēja funkcijām, ir tiesības pārbaudīt ES likumdošanas iniciatīvu atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem un paust savu viedokli Eiropas iestādēm un valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

3.9

uzsver, ka tai, pamatojoties uz savām jau esošajām padomdevēja funkcijām, ir tiesības pārbaudīt ES likumdošanas iniciatīvu atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem un paust savu viedokli Eiropas iestādēm un valstu parlamentiem;

| 3.10 | uzskata, ka, novērtējot subsidiaritātes principu, tai nevajadzētu aprobežoties ar desmit obligāto konsultāciju jomām, bet gan jābūt spējīgai “veidot savu likteni”; |
| --- | --- |

3.10

uzskata, ka, novērtējot subsidiaritātes principu, tai nevajadzētu aprobežoties ar desmit obligāto konsultāciju jomām, bet gan jābūt spējīgai “veidot savu likteni”;

| 3.11 | apzinās, ka tiesības vērsties Tiesā savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā nozīmē tās politiskās ietekmes palielināšanos; |
| --- | --- |

3.11

apzinās, ka tiesības vērsties Tiesā savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā nozīmē tās politiskās ietekmes palielināšanos;

| 3.12 | norāda, ka tai atšķirībā no valstu parlamentiem agrā brīdinājuma sistēmas ietvaros nav jāievēro nekādi termiņi, vēršoties ar prasību Tiesā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu neievērošanas gadījumā; |
| --- | --- |

3.12

norāda, ka tai atšķirībā no valstu parlamentiem agrā brīdinājuma sistēmas ietvaros nav jāievēro nekādi termiņi, vēršoties ar prasību Tiesā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu neievērošanas gadījumā;

| 3.13 | tāpēc sakarā ar to, ka agrā brīdinājuma sistēmā un tajos gadījumos, kad RK ceļ prasību Tiesā, jāievēro noteikti termiņi, Komiteja, nolemj uzticēt Birojam Komisijas likumdošanas iniciatīvu tajās jomās, kurās ir obligāti jāapspriežas ar Komiteju, atbilstības subsidiaritātes un proporcionalitātes principam pārbaudi un Eiropas iestādes un valstu parlamentus par tās pozīciju informēšanu; Biroja noteikumu definēšanai ir jāparedz RK Reglamenta pārskatīšana; |
| --- | --- |

3.13

tāpēc sakarā ar to, ka agrā brīdinājuma sistēmā un tajos gadījumos, kad RK ceļ prasību Tiesā, jāievēro noteikti termiņi, Komiteja, nolemj uzticēt Birojam Komisijas likumdošanas iniciatīvu tajās jomās, kurās ir obligāti jāapspriežas ar Komiteju, atbilstības subsidiaritātes un proporcionalitātes principam pārbaudi un Eiropas iestādes un valstu parlamentus par tās pozīciju informēšanu; Biroja noteikumu definēšanai ir jāparedz RK Reglamenta pārskatīšana;

| 3.14 | uzsver, ka arī turpmāk komisiju un to ziņotāju kompetencē paliek atzinumu izstrādāšana par visu likumdošanas iniciatīvu satura saglabāšana visos tālākajos likumdošanas procedūras posmos; |
| --- | --- |

3.14

uzsver, ka arī turpmāk komisiju un to ziņotāju kompetencē paliek atzinumu izstrādāšana par visu likumdošanas iniciatīvu satura saglabāšana visos tālākajos likumdošanas procedūras posmos;

| 3.15 | tomēr norāda uz nepieciešamību nodrošināt subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas noteikumu novērtēšanas kontroli visa likumdošanas procesa gaitā, ziņotājiem jo īpaši būs jāpievērš uzmanība tam, vai apspriešanas gaitā Parlamentā un Ministru Padomē tekstā netiek izdarītas tādas izmaiņas, kuru dēļ priekšlikums neatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, un informēt par to komiteju (Biroju); |
| --- | --- |

3.15

tomēr norāda uz nepieciešamību nodrošināt subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanas noteikumu novērtēšanas kontroli visa likumdošanas procesa gaitā, ziņotājiem jo īpaši būs jāpievērš uzmanība tam, vai apspriešanas gaitā Parlamentā un Ministru Padomē tekstā netiek izdarītas tādas izmaiņas, kuru dēļ priekšlikums neatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, un informēt par to komiteju (Biroju);

| 3.16 | tāpēc aicina Ministru Padomi un Eiropas Parlamentu apsvērt iespējas uzsākt sarunas par sadarbības nolīgumu, vērā ņemot vērā tās jaunās pilnvaras un to, ka gan vienai, gan otram noteiktās jomās turpmāk obligāti būs jāapspriežas ar Komiteju (III-338. pants); ņemot vērā Komitejas pilnvaras subsidiaritātes jautājumos, nolīgumā būtu jānosaka tās iesaistīšanas kārtība koplēmumu procedūrā un informācijas plūsma starp to un Parlamentu vai Ministru Padomi; |
| --- | --- |

3.16

tāpēc aicina Ministru Padomi un Eiropas Parlamentu apsvērt iespējas uzsākt sarunas par sadarbības nolīgumu, vērā ņemot vērā tās jaunās pilnvaras un to, ka gan vienai, gan otram noteiktās jomās turpmāk obligāti būs jāapspriežas ar Komiteju (III-338. pants); ņemot vērā Komitejas pilnvaras subsidiaritātes jautājumos, nolīgumā būtu jānosaka tās iesaistīšanas kārtība koplēmumu procedūrā un informācijas plūsma starp to un Parlamentu vai Ministru Padomi;

| 3.17 | ir apņēmusies vēl pirms Konstitucionālā līguma stāšanās spēkā — ja tas patiešām notiks — pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros izmēģinājuma kārtā izmantot subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaudes instrumentus, it īpaši izveidojot elektronisko tīklu ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām un to savienībām. |
| --- | --- |

3.17

ir apņēmusies vēl pirms Konstitucionālā līguma stāšanās spēkā — ja tas patiešām notiks — pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros izmēģinājuma kārtā izmantot subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaudes instrumentus, it īpaši izveidojot elektronisko tīklu ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām un to savienībām.

c)   Prasība Eiropas Kopienu Tiesā

Reģionu komiteja

| 3.18 | konstatē, ka Eiropas Kopienu Tiesa līdz šim ļoti ierobežoti piemēro subsidiaritātes principa uzraudzību. Tiesa būtībā pārbauda, vai iestādes ir pildījušas savu pienākumu izteikt viedokli par subsidiaritātes principa ievērošanu. Eiropas Kopienu Tiesa parasti neizvērtē atbilstību materiālajām tiesību normām, izņemot acīmredzamu pārkāpumu gadījumus. Tā kā subsidiaritātes princips un tā ievērošanas kontrole pēc nostiprināšanas Konstitucionālajā līgumā ir kļuvusi daudz nozīmīgāki, atliek gaidīt, vai Tiesa veiks intensīvākas pārbaudes; |
| --- | --- |

3.18

konstatē, ka Eiropas Kopienu Tiesa līdz šim ļoti ierobežoti piemēro subsidiaritātes principa uzraudzību. Tiesa būtībā pārbauda, vai iestādes ir pildījušas savu pienākumu izteikt viedokli par subsidiaritātes principa ievērošanu. Eiropas Kopienu Tiesa parasti neizvērtē atbilstību materiālajām tiesību normām, izņemot acīmredzamu pārkāpumu gadījumus. Tā kā subsidiaritātes princips un tā ievērošanas kontrole pēc nostiprināšanas Konstitucionālajā līgumā ir kļuvusi daudz nozīmīgāki, atliek gaidīt, vai Tiesa veiks intensīvākas pārbaudes;

| 3.19 | konstatē, ka subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā Komitejai saskaņā ar III—365. pantu vēlākais divu mēnešu laikā pēc tiesību aktu stāšanās spēkā ir jāiesniedz prasība Tiesā; |
| --- | --- |

3.19

konstatē, ka subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā Komitejai saskaņā ar III—365. pantu vēlākais divu mēnešu laikā pēc tiesību aktu stāšanās spēkā ir jāiesniedz prasība Tiesā;

| 3.20 | atzinīgi vērtē to, ka Komiteja ieguvusi jaunu tiesisko leģitimitāti, ko tai dod tiesības vērsties Tiesā savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā un kontrolējot subsidiaritātes principa ievērošanu tiesību aktos, kuru pieņemšana nav iespējama bez apspriešanās ar Komiteju; |
| --- | --- |

3.20

atzinīgi vērtē to, ka Komiteja ieguvusi jaunu tiesisko leģitimitāti, ko tai dod tiesības vērsties Tiesā savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā un kontrolējot subsidiaritātes principa ievērošanu tiesību aktos, kuru pieņemšana nav iespējama bez apspriešanās ar Komiteju;

| 3.21 | uzskata, ka ir tiesīga griezties Tiesā sakarā ar subsidiaritātes principa pārkāpšanu, pat ja tā nav pieņēmusi kritisku atzinumu par subsidiaritātes principa piemērošanu, bet ir aprobežojusies ar atzinuma savu funkciju sniegt atzinumus obligātās konsultēšanās jomās un pašiniciatīvas atzinumus ietvaros pieņemšanu; |
| --- | --- |

3.21

uzskata, ka ir tiesīga griezties Tiesā sakarā ar subsidiaritātes principa pārkāpšanu, pat ja tā nav pieņēmusi kritisku atzinumu par subsidiaritātes principa piemērošanu, bet ir aprobežojusies ar atzinuma savu funkciju sniegt atzinumus obligātās konsultēšanās jomās un pašiniciatīvas atzinumus ietvaros pieņemšanu;

| 3.22 | ir nolēmusi izmantot tiesības savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā celt prasību Tiesā kā ultima ratio tikai tādā gadījumā, kad visas parējās ietekmēšanas iespējas ir izsmeltas; |
| --- | --- |

3.22

ir nolēmusi izmantot tiesības savu prerogatīvu aizsardzības nolūkā celt prasību Tiesā kā ultima ratio tikai tādā gadījumā, kad visas parējās ietekmēšanas iespējas ir izsmeltas;

| 3.23 | nolemj, ka subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā lēmumu par prasības celšanu Eiropas Kopienas Tiesā pieņem vienīgi Birojs. Ja paredzētie termiņi to pieļauj, lēmumu pieņem plenārajā sesijā, pamatojoties uz Biroja priekšlikumu. Taču Komiteja, ņemot vērā prasības iesniegšanas lielo nozīmi, patur tiesības jebkurā laikā plenārajā sesijā grozīt Biroja lēmumu; noteikumu definēšanai ir jāparedz RK Reglamenta pārskatīšana; |
| --- | --- |

3.23

nolemj, ka subsidiaritātes principa pārkāpumu gadījumā lēmumu par prasības celšanu Eiropas Kopienas Tiesā pieņem vienīgi Birojs. Ja paredzētie termiņi to pieļauj, lēmumu pieņem plenārajā sesijā, pamatojoties uz Biroja priekšlikumu. Taču Komiteja, ņemot vērā prasības iesniegšanas lielo nozīmi, patur tiesības jebkurā laikā plenārajā sesijā grozīt Biroja lēmumu; noteikumu definēšanai ir jāparedz RK Reglamenta pārskatīšana;

| 3.24 | nolemj, ka, sadarbojoties tīklā ar reģionālajām, vietējām pašvaldībām un to savienībām, Komiteja uzmanīgi uzklausīs to ierosinājumus par prasības iesniegšanu saistībā ar ES tiesību aktiem tās nākotnē nosakāmo iekšējo procedūru ietvaros. |
| --- | --- |

3.24

nolemj, ka, sadarbojoties tīklā ar reģionālajām, vietējām pašvaldībām un to savienībām, Komiteja uzmanīgi uzklausīs to ierosinājumus par prasības iesniegšanu saistībā ar ES tiesību aktiem tās nākotnē nosakāmo iekšējo procedūru ietvaros.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  1999. g. 14. jūlija OV C 198, 73. lpp.

1

(2)  1999. g. 23. decembra OV C 374, 11. lpp.

2

(3)  1999. g. 23. decembra OV C 374, 25. lpp.

3

(4)  2000. g. 6. jūnija OV C 156, 6. lpp.

4

(5)  1999. g. 13. oktobra OV C 293, 74. lpp.

5

(6)  2000. g. 8. augusta OV C 226, 60. lpp.

6

(7)  2004. g. 23. marta OV C 73, 38. lpp.

7

(8)  Reģionu komitejas Atzinums par tēmu “Labāka kompetences sadale un noteikšana Eiropas Savienībā” (CdR 119/2002 fin).

8

CdR 119/2002 fin

(9)  CdR 308/1998.

9

CdR 308/1998.

(10)  (C 491/01)

10

---

PIELIKUMS

SUBSIDIARITĀTES ANALĪZES SHĒMAS PROJEKTS (1)

1.   Atsauce uz Eiropas Komisijas dokumentu.

2.   Juridiskais pamats

3.   Darbības pamatojums un mērķis:

| — | Vai darbība ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē vai kompetence ir dalīta ar dalībvalstīm? |
| --- | --- |

—

Vai darbība ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē vai kompetence ir dalīta ar dalībvalstīm?

| — | Vai paredzētās darbības mērķi ietilpst Savienības pienākumu jomā? |
| --- | --- |

—

Vai paredzētās darbības mērķi ietilpst Savienības pienākumu jomā?

| — | Vai darbība Kopienas līmenī rada pievienoto vērtību? |
| --- | --- |

—

Vai darbība Kopienas līmenī rada pievienoto vērtību?

| — | Vai ir pierādīts, ka atsevišķu valstu veiktie pasākumi, iespējams, būs nepietiekami? |
| --- | --- |

—

Vai ir pierādīts, ka atsevišķu valstu veiktie pasākumi, iespējams, būs nepietiekami?

| — | Vai plānotās darbības mērķi pietiekamā mērā varētu sasniegt vietējā vai reģionālajā līmenī? |
| --- | --- |

—

Vai plānotās darbības mērķi pietiekamā mērā varētu sasniegt vietējā vai reģionālajā līmenī?

4.   Vietējā un reģionālā dimensija:

| — | Vai darbības plānošanā ir ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija? |
| --- | --- |

—

Vai darbības plānošanā ir ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija?

| — | Kāda būs iespējamā ietekme uz regulējumu vietējā un reģionālajā līmeni? |
| --- | --- |

—

Kāda būs iespējamā ietekme uz regulējumu vietējā un reģionālajā līmeni?

5.   Instrumentu izvēle:

| — | Vai ierosinātais instruments (direktīva, regula u.c.) ir vispiemērotākais? |
| --- | --- |

—

Vai ierosinātais instruments (direktīva, regula u.c.) ir vispiemērotākais?

6.   Tiesību aktu un administratīvo noteikumu vienkāršošana:

| — | Vai ierosinātā darbība gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī atbilst tiesību aktu un administratīvo noteikumu vienkāršošanas kritērijiem? |
| --- | --- |

—

Vai ierosinātā darbība gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī atbilst tiesību aktu un administratīvo noteikumu vienkāršošanas kritērijiem?

| — | Kādas ir ierosinātās darbības priekšrocības un kādus ierobežojumus tā uzliek vietējām un reģionālajām varas iestādēm? |
| --- | --- |

—

Kādas ir ierosinātās darbības priekšrocības un kādus ierobežojumus tā uzliek vietējām un reģionālajām varas iestādēm?

7.   Finansiālais novērtējums:

| — | Komisijas priekšlikumam pievienotā finanšu dokumenta vērtējums. |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšlikumam pievienotā finanšu dokumenta vērtējums.

| — | Ietekmes uz vietējām un reģionālajām finansēm vērtējums. |
| --- | --- |

—

Ietekmes uz vietējām un reģionālajām finansēm vērtējums.

8.   Ārējās konsultācijas:

| — | Vai konsultāciju procesā ņemta vērā ierosināto darbību vietējā un reģionālā dimensija? |
| --- | --- |

—

Vai konsultāciju procesā ņemta vērā ierosināto darbību vietējā un reģionālā dimensija?

| — | Vai ir notikušas konsultācijas ar vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm par Eiropas Komisijas iniciatīvu? Vai tās ir bijušas lietderīgas? |
| --- | --- |

—

Vai ir notikušas konsultācijas ar vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm par Eiropas Komisijas iniciatīvu? Vai tās ir bijušas lietderīgas?

9.   Ietekmes analīze:

| — | Vai ir veikta Eiropas Komisijas iniciatīvas ietekmes analīze? |
| --- | --- |

—

Vai ir veikta Eiropas Komisijas iniciatīvas ietekmes analīze?

| — | Vai ir ņemta vērā teritoriālā ietekme? |
| --- | --- |

—

Vai ir ņemta vērā teritoriālā ietekme?

10.   Proporcionalitāte:

| — | Vai regulējums ir piemērots, nepieciešams un atbilstošs? |
| --- | --- |

—

Vai regulējums ir piemērots, nepieciešams un atbilstošs?

| — | Vai atbilstoša ir juridiskā forma, regulējuma apjoms un ? |
| --- | --- |

—

Vai atbilstoša ir juridiskā forma, regulējuma apjoms un ?

| — | Vai finansiālais apgrūtinājums un administratīvie izdevumi ir atbilstoši ? |
| --- | --- |

—

Vai finansiālais apgrūtinājums un administratīvie izdevumi ir atbilstoši ?

---

(1)  Šis projekts izstrādāts saskaņā ar RK administratīvās reformas B32 pasākumu. Tā mērķis ir RK Nolikuma 51. pantā, kas nosaka RK atzinumu struktūru, pakāpeniski iestrādāt subsidiaritātes principa ievērošanas un administratīvās un finansiālās ietekmes uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām novērtējumu . Šīs subsidiaritātes analīzes shēmas funkcionalitāti šobrīd pārbauda dažos izmēģinājuma atzinumos, un tās vispārēju pielietošanu varētu uzsākt 2005. gadā. To papildinās atzinuma galvenajā daļā ietvertā politiskā analīze un tai tiks pievienoti lietošanas noteikumi.

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/42

---

Reģionu Komitejas Atzinums par tematu “Decentralizēta sadarbība ES attīstības politikas reformā”

(2006/C 115/09)

REĢIONU KOMITEJA (RK),

ņemot vērā Biroja 2005. gada 5. jūlija lēmumu uzticēt Ārējo attiecību komisijai (RELEX) izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu saskaņā ar EK līguma 265. panta 5. punktu par tematu “Decentralizēta sadarbība ES attīstības politikas reformā”,

ņemot vērā tās ārējo attiecību stratēģijas vadlīnijas (DI CdR 8/2005), ko 2005. gada 30. jūnijā pieņēma RELEX komisija nosūtīšanai Birojam,

ņemot vērā RELEX komisijas darba programmu (CdR 62/2005 8. punkta 6. pielikumu), ko Birojs pieņēma 2005. gada 12. aprīļa sanāksmē, un īpaši tās 1.3. punktu,

ņemot vērā 2005. gada 23. februāra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Globalizācijas sociālā dimensija” (CdR 328/2004 fin) (1),

ņemot vērā 2003. gada 9. oktobra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība un attīstība — Kā palīdzēt jaunattīstības valstīm gūt labumu no tirdzniecības” (CdR 100/2003 fin) (2);

ņemot vērā tās 2003. gada 3. jūlija atzinumu PTO sarunu par Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) ietekme uz vietējām un reģionālām varām (CdR 103/2003 fin) (3);

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. līdz 181. pantu;

ņemot vērā Padomes 2005. gada 23. maija un 24. maija secinājumus, pieņemot Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumus;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: “Kāpināt progresu ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” KOM (2005) 132 galīgā 2005. gada 12. aprīļa redakcija;

ņemot vērā rezultātus konsultācijām par ES attīstības politikas nākotni, kuras Komisija uzsāka 2005. gada 7. janvārī;

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus Briselē 2005. gada 16. un 17. jūnijā (10255/05), īpaši IV punktu;

ņemot vērā rediģēto Kotonū nolīgumu, kasparakstīts 2005. gada 25. jūnijā;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, “Priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss””, KOM(2005) 311, 2005. gada 13. jūlija galīgo redakciju;

ņemot vērā ziņojumu, ko 2005. gada 21. martā sniedza ANO ģenerālsekretārs par Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas pašreizējo stāvokli un perspektīvām, kuras 2005. gada septembrī izskatīs augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā;

ņemot vērā Ārējo attiecību komisijas 2005. gada 15. septmebrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 224/2005) (ziņotāja:
  Juliette Soulabaille

  kdze, Kornī (Corps-Nuds) mērs, FR/ESP).

tā kā

| 1) | tai vajadzētu iestādes līmenī aizstāvēt decentralizētas sadarbības projektu specifiskumu, kādus Eiropas teritoriālās pašvaldības izstrādā attīstībai; |
| --- | --- |

1)

tai vajadzētu iestādes līmenī aizstāvēt decentralizētas sadarbības projektu specifiskumu, kādus Eiropas teritoriālās pašvaldības izstrādā attīstībai;

| 2) | lai ES rīcība būtu iedarbīga un atbilstu globālo mērķu īstenošanai attiecībā uz nabadzības apkarošanu, ir svarīgs atsevišķs atbalsts no visiem dalībniekiem ar attīstības un organizācijas pieredzi, kas tuva iedzīvotāju vajadzībām un cerībām; |
| --- | --- |

2)

lai ES rīcība būtu iedarbīga un atbilstu globālo mērķu īstenošanai attiecībā uz nabadzības apkarošanu, ir svarīgs atsevišķs atbalsts no visiem dalībniekiem ar attīstības un organizācijas pieredzi, kas tuva iedzīvotāju vajadzībām un cerībām;

| 3) | Komisija ir Komitejai nosūtījusi priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss”, KOM(2005) 311 galīgā redakcija; |
| --- | --- |

3)

Komisija ir Komitejai nosūtījusi priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss”, KOM(2005) 311 galīgā redakcija;

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), ir vienbalsīgi pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedokļi

1.1   Attiecībā uz Eiropas attīstības politiku.

Reģionu komiteja

| 1.1.1 | atgādina, ka Kopienas attīstības politika ir ierakstīta Līguma 177. — 181. pantā un tā ir viena no galvenajām Eiropas Savienības ārējās darbības sastāvdaļām; |
| --- | --- |

1.1.1

atgādina, ka Kopienas attīstības politika ir ierakstīta Līguma 177. — 181. pantā un tā ir viena no galvenajām Eiropas Savienības ārējās darbības sastāvdaļām;

| 1.1.2 | atbalsta 2000. gada novembrī pieņemto Eiropas attīstības politikas reformu, kas izvirza par galveno mērķi nabadzības apkarošanu pasaulē un apstiprina apņemšanos stiprināt demokrātiju un cilvēktiesības un darboties partnerattiecību gaisotnē ar saņēmējvalstīm; Reģionu komiteja norāda uz ANO Tūkstošgades attīstības mērķu un to orientācijas uz nabadzības novēršanu nozīmi. Komiteja uzsver, ka šo ambiciozo mērķi nevar sasniegt bez aktīvas vietējo un reģionālu varu līdzdalības. Šie mērķi ir skaidri jānorāda un jāatzīst to svarīgā loma attīstību veicinošajā sadarbībā; |
| --- | --- |

1.1.2

atbalsta 2000. gada novembrī pieņemto Eiropas attīstības politikas reformu, kas izvirza par galveno mērķi nabadzības apkarošanu pasaulē un apstiprina apņemšanos stiprināt demokrātiju un cilvēktiesības un darboties partnerattiecību gaisotnē ar saņēmējvalstīm; Reģionu komiteja norāda uz ANO Tūkstošgades attīstības mērķu un to orientācijas uz nabadzības novēršanu nozīmi. Komiteja uzsver, ka šo ambiciozo mērķi nevar sasniegt bez aktīvas vietējo un reģionālu varu līdzdalības. Šie mērķi ir skaidri jānorāda un jāatzīst to svarīgā loma attīstību veicinošajā sadarbībā;

| 1.1.3 | atzinīgi vērtē pasākumus Eiropas atbalsta pārredzamībai un efektivitātei, kā arī atbalsta piešķiršanas uzlabošanu saņēmējvalstīs (piemērotu attīstības stratēģiju izstrādi ar daudzu gadu perspektīvu, EuropeAid izveidošanu, šodien efektīvu Eiropas programmu dekoncentrāciju pie Komisijas delegācijām); |
| --- | --- |

1.1.3

atzinīgi vērtē pasākumus Eiropas atbalsta pārredzamībai un efektivitātei, kā arī atbalsta piešķiršanas uzlabošanu saņēmējvalstīs (piemērotu attīstības stratēģiju izstrādi ar daudzu gadu perspektīvu, EuropeAid izveidošanu, šodien efektīvu Eiropas programmu dekoncentrāciju pie Komisijas delegācijām);

| 1.1.4 | konstatē, ka Eiropas Savienības attīstības politika šodien attiecas uz 151 valsti un teritoriju, kuras noteiktas starptautiskā līmenī, un to realizē ar daudzām ģeogrāfiskām un tematiskām programmām, kā arī ar Kotonū nolīgumu attiecībā uz ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

1.1.4

konstatē, ka Eiropas Savienības attīstības politika šodien attiecas uz 151 valsti un teritoriju, kuras noteiktas starptautiskā līmenī, un to realizē ar daudzām ģeogrāfiskām un tematiskām programmām, kā arī ar Kotonū nolīgumu attiecībā uz ĀKK valstīm;

| 1.1.5 | izsaka nožēlu, ka, cenšoties veicināt savu attīstības programmu labvēlīgu uzņemšanu no minēto valstu iedzīvotāju puses, Komisija savā 2002. gada paziņojumā “Nevalstisko dalībnieku (NVD) dalība Kopienas attīstības politikā (4)”, galvenokārt ir ņēmusi vērā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bet ne teritoriālo pašvaldību atbalstu; |
| --- | --- |

1.1.5

izsaka nožēlu, ka, cenšoties veicināt savu attīstības programmu labvēlīgu uzņemšanu no minēto valstu iedzīvotāju puses, Komisija savā 2002. gada paziņojumā “Nevalstisko dalībnieku (NVD) dalība Kopienas attīstības politikā (4)”, galvenokārt ir ņēmusi vērā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bet ne teritoriālo pašvaldību atbalstu;

| 1.1.6 | atzinīgi vērtē atbilstoši šai pieejai ieviestās pārmaiņas, izdarot nesenos grozījumus Kotonū nolīgumā rediģēšanas vidusposmā (5), īpaši 4. pantā, saskaņā ar kuriem noteikumi, kas līdz šim attiecās tikai uz NVD, turpmāk attiecas uz “vietējām decentralizētajām varām”. |
| --- | --- |

1.1.6

atzinīgi vērtē atbilstoši šai pieejai ieviestās pārmaiņas, izdarot nesenos grozījumus Kotonū nolīgumā rediģēšanas vidusposmā (5), īpaši 4. pantā, saskaņā ar kuriem noteikumi, kas līdz šim attiecās tikai uz NVD, turpmāk attiecas uz “vietējām decentralizētajām varām”.

1.2   Attiecībā uz decentralizētu sadarbību.

Reģionu komiteja

| 1.2.1 | ar “decentralizētu sadarbību”saprot starptautisku sadarbību, ko realizē Eiropas teritoriālās pašvaldības (kā šīs pašvaldības definētas dalībvalstu attiecīgajos tiesību aktos) demokrātiski ievēlētas izpildvaras vadībā, mobilizējot dzīvos spēkus savā teritorijā, un minētās pašvaldības ir vienlaicīgi atdalītas no valsts centrālās varas un no pilsoniskās sabiedrības. |
| --- | --- |

1.2.1

ar “decentralizētu sadarbību”saprot starptautisku sadarbību, ko realizē Eiropas teritoriālās pašvaldības (kā šīs pašvaldības definētas dalībvalstu attiecīgajos tiesību aktos) demokrātiski ievēlētas izpildvaras vadībā, mobilizējot dzīvos spēkus savā teritorijā, un minētās pašvaldības ir vienlaicīgi atdalītas no valsts centrālās varas un no pilsoniskās sabiedrības.

| 1.2.2 | pauž nožēlu, ka sabiedrība šobrīd joprojām nekā nezina par Eiropas teritoriālo pašvaldību atbalstu Eiropas attīstības politikai, kā arī citām ārējā atbalsta politikām; |
| --- | --- |

1.2.2

pauž nožēlu, ka sabiedrība šobrīd joprojām nekā nezina par Eiropas teritoriālo pašvaldību atbalstu Eiropas attīstības politikai, kā arī citām ārējā atbalsta politikām;

| 1.2.3 | konstatē, ka šī nezināšana ir saistīta ar teritoriālajām pašvaldībām piešķirto nenoteikto vietu dažādās attīstības politikas programmās. Rezultātā






  a) | dažās programmas, piemēram, URB-AL vai Asia-Urbs (abas turpmāk iekļautas Asia Pro Eco II programmā) pašvaldībām ir ļoti nozīmīga loma, |
| --- | --- | --- |

1.2.3

konstatē, ka šī nezināšana ir saistīta ar teritoriālajām pašvaldībām piešķirto nenoteikto vietu dažādās attīstības politikas programmās. Rezultātā

a)

dažās programmas, piemēram, URB-AL vai Asia-Urbs (abas turpmāk iekļautas Asia Pro Eco II programmā) pašvaldībām ir ļoti nozīmīga loma,

| b) | Komisijas 2002. gada paziņojumā “Nevalstisko dalībnieku piedalīšanās Kopienas attīstības politikā”, kā arī Kotonū nolīgumā, ko parakstīja 2000. gada jūnijā, vietējās “varas” ir minētas starp valstiskiem dalībniekiem, nošķirot no NVD (nevalstiskiem dalībniekiem), |
| --- | --- |

b)

Komisijas 2002. gada paziņojumā “Nevalstisko dalībnieku piedalīšanās Kopienas attīstības politikā”, kā arī Kotonū nolīgumā, ko parakstīja 2000. gada jūnijā, vietējās “varas” ir minētas starp valstiskiem dalībniekiem, nošķirot no NVD (nevalstiskiem dalībniekiem),

| c) | tāpat regulā par “decentralizētas sadarbības” līniju starp daudziem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir minētas tās pašas “vietējās varas (ieskaitot municipalitātes)”; |
| --- | --- |

c)

tāpat regulā par “decentralizētas sadarbības” līniju starp daudziem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir minētas tās pašas “vietējās varas (ieskaitot municipalitātes)”;

| 1.2.4 | vēlas, lai, ņemot vērā citus attīstības dalībniekus, kas nav valdības, tiktu izveidots labāks līdzsvars starp dažādām pilsoniskās sabiedrības formām, t. i., “nevalstiskiem dalībniekiem” un teritoriālajām pašvaldībām. Šī vēlme nekādā veidā nav pretrunā ar partnerattiecībām, kādas pašvaldības bieži dibina kopā ar NVD decentralizētai sadarbībai. |
| --- | --- |

1.2.4

vēlas, lai, ņemot vērā citus attīstības dalībniekus, kas nav valdības, tiktu izveidots labāks līdzsvars starp dažādām pilsoniskās sabiedrības formām, t. i., “nevalstiskiem dalībniekiem” un teritoriālajām pašvaldībām. Šī vēlme nekādā veidā nav pretrunā ar partnerattiecībām, kādas pašvaldības bieži dibina kopā ar NVD decentralizētai sadarbībai.

1.3   Attiecībā uz vietējām pašvaldībām kā attīstības politikas dalībniekiem.

Reģionu komiteja

| 1.3.1 | uzsver, ka Eiropas vietējās pašvaldības jau daudzus gadus, atbilstoši katras dalībvalsts noteikumiem, uztur sadarbības attiecības ar vietējām varām ārpus Eiropas Savienības, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

1.3.1

uzsver, ka Eiropas vietējās pašvaldības jau daudzus gadus, atbilstoši katras dalībvalsts noteikumiem, uztur sadarbības attiecības ar vietējām varām ārpus Eiropas Savienības, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm;

| 1.3.2 | atzīmē, ka neatkarīgi no pašvaldībām piešķirtajām iniciatīvas iespējām, dalībvalstis tām bieži piedāvā dažāda veida atbalstu, lai stiprinātu decentralizētas sadarbības efektivitāti un veicinātu to saikni valstiskā līmeni attiecībā uz attīstību, atzīstot pašvaldību sniegto ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.3.2

atzīmē, ka neatkarīgi no pašvaldībām piešķirtajām iniciatīvas iespējām, dalībvalstis tām bieži piedāvā dažāda veida atbalstu, lai stiprinātu decentralizētas sadarbības efektivitāti un veicinātu to saikni valstiskā līmeni attiecībā uz attīstību, atzīstot pašvaldību sniegto ieguldījumu;

| 1.3.3 | atgādina, ka pašvaldības iegulda decentralizētā sadarbībā prasmes un pieredzi dažādās jomās: sniedz pakalpojumus iedzīvotajiem veselības un izglītības jomā, komunālos pakalpojumus (ūdens, atkritumi), nodrošina teritorijas ekonomisko attīstību, tajā skaitā tirdzniecību, kā arī iestāžu atbalstu vietējai pārvaldei, iegulda ar vietējo un reģionālo demokrātiju un funkcionējošām demokrātiskām iestādēm saistītu pieredzi, nodrošina dažāda veida mantojuma nozīmes atzīšanu un tā izmantošanu, un, visbeidzot, nozīmi, kāda tām var būt miera atbalstīšanā (“pilsētu diplomātija”). Tādējādi to darbība ir ļoti nozīmīga, lai “decentralizētas vietējās varas” jaunattīstības valstīs varētu labāk apzināties decentralizācijas uzliktos pienākumus; |
| --- | --- |

1.3.3

atgādina, ka pašvaldības iegulda decentralizētā sadarbībā prasmes un pieredzi dažādās jomās: sniedz pakalpojumus iedzīvotajiem veselības un izglītības jomā, komunālos pakalpojumus (ūdens, atkritumi), nodrošina teritorijas ekonomisko attīstību, tajā skaitā tirdzniecību, kā arī iestāžu atbalstu vietējai pārvaldei, iegulda ar vietējo un reģionālo demokrātiju un funkcionējošām demokrātiskām iestādēm saistītu pieredzi, nodrošina dažāda veida mantojuma nozīmes atzīšanu un tā izmantošanu, un, visbeidzot, nozīmi, kāda tām var būt miera atbalstīšanā (“pilsētu diplomātija”). Tādējādi to darbība ir ļoti nozīmīga, lai “decentralizētas vietējās varas” jaunattīstības valstīs varētu labāk apzināties decentralizācijas uzliktos pienākumus;

| 1.3.4 | tajā pašā laikā uzsver, ka reģionālajām pašvaldībām ir vairāk un labākas iespējas pievērst Eiropas iedzīvotāju uzmanību problēmām, kas saistītas ar atbalstu attīstībai un rosināt tos rīkoties šajā jomā; |
| --- | --- |

1.3.4

tajā pašā laikā uzsver, ka reģionālajām pašvaldībām ir vairāk un labākas iespējas pievērst Eiropas iedzīvotāju uzmanību problēmām, kas saistītas ar atbalstu attīstībai un rosināt tos rīkoties šajā jomā;

| 1.3.5 | atzīst, ka atšķirīgie noteikumi katrā valstī, dažādās jomas, kurās notiek vietējo pašvaldību sadarbība, katras pašvaldības īpatnības un mainīgas nozīmības cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, ko pašvaldības veltī decentralizētai sadarbībai, rada reizē bagātīgu un sarežģītu kopainu; |
| --- | --- |

1.3.5

atzīst, ka atšķirīgie noteikumi katrā valstī, dažādās jomas, kurās notiek vietējo pašvaldību sadarbība, katras pašvaldības īpatnības un mainīgas nozīmības cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, ko pašvaldības veltī decentralizētai sadarbībai, rada reizē bagātīgu un sarežģītu kopainu;

| 1.3.6 | uzskata, ka saprotamība ir būtisks elements, lai pašvaldības atzītu atbalsta nepieciešamību cīņā pret nabadzību un par labu demokrātijai, jo tad decentralizētu sadarbību var uzlūkot ne vairs kā vienkāršu darbību vai programmu pavairošanu, bet arī kā globālas stratēģijas vietējo dimensiju attīstības veicināšanai valsts vai reģiona līmenī; |
| --- | --- |

1.3.6

uzskata, ka saprotamība ir būtisks elements, lai pašvaldības atzītu atbalsta nepieciešamību cīņā pret nabadzību un par labu demokrātijai, jo tad decentralizētu sadarbību var uzlūkot ne vairs kā vienkāršu darbību vai programmu pavairošanu, bet arī kā globālas stratēģijas vietējo dimensiju attīstības veicināšanai valsts vai reģiona līmenī;

| 1.3.7 | atzinīgi vērtē gan Eiropas, gan jaunattīstības valstu vietējo pašvaldību iniciatīvas, attīstot un strukturējot sadarbību uz tematiska vai ģeogrāfiska pamata; |
| --- | --- |

1.3.7

atzinīgi vērtē gan Eiropas, gan jaunattīstības valstu vietējo pašvaldību iniciatīvas, attīstot un strukturējot sadarbību uz tematiska vai ģeogrāfiska pamata;

| 1.3.8 | atzinīgi vērtē pasaules organizācijas “Apvienotās pilsētas un vietējās pašvaldības” (APVP) izveidi 2004. gadā, kuru turpmāk ANO atzīst par starpnieku, kas balstīta uz mieru, vietējo autonomiju un solidaritāti un pulcē visu pasaules reģionu pašvaldības ap starptautiskās sadarbības problemātiku. |
| --- | --- |

1.3.8

atzinīgi vērtē pasaules organizācijas “Apvienotās pilsētas un vietējās pašvaldības” (APVP) izveidi 2004. gadā, kuru turpmāk ANO atzīst par starpnieku, kas balstīta uz mieru, vietējo autonomiju un solidaritāti un pulcē visu pasaules reģionu pašvaldības ap starptautiskās sadarbības problemātiku.

1.4   Attiecībā uz priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss”, KOM(2005) 311 galīgā red.

Reģionu komiteja

| 1.4.1 | pateicas Komisijai, ka tā ir iesniegusi Komitejai savu priekšlikumu kopīgajai deklarācijai, kas ir politiski ļoti nozīmīga; |
| --- | --- |

1.4.1

pateicas Komisijai, ka tā ir iesniegusi Komitejai savu priekšlikumu kopīgajai deklarācijai, kas ir politiski ļoti nozīmīga;

| 1.4.2 | vērtē to atzinīgi, jo Komiteja uzskata, ka priekšlikuma iesniegšana nozīmē vietējo pašvaldību, kā arī Eiropas attīstības politikas dalībnieku atzīšanu; |
| --- | --- |

1.4.2

vērtē to atzinīgi, jo Komiteja uzskata, ka priekšlikuma iesniegšana nozīmē vietējo pašvaldību, kā arī Eiropas attīstības politikas dalībnieku atzīšanu;

| 1.4.3 | piekrīt tekstā paustajam vispārējam viedoklim, ka “globalizācijai jābūt pozitīvam spēkam visai cilvēcei”, viedoklim, kuru Komiteja pati ir izteikusi vienā no saviem iepriekšējiem atzinumiem (6); |
| --- | --- |

1.4.3

piekrīt tekstā paustajam vispārējam viedoklim, ka “globalizācijai jābūt pozitīvam spēkam visai cilvēcei”, viedoklim, kuru Komiteja pati ir izteikusi vienā no saviem iepriekšējiem atzinumiem (6);

| 1.4.4 | atzinīgi vērtē vēlmi vairāk saskaņot Eiropas Savienības darbību, lai panāktu lielāku saskaņotību, definējot “tematisku ietvaru” prioritāšu izvēles starp iekšpolitiku un ārpolitiku izdarīšanai (kas jo īpaši nepieciešama starptautiskajā tirdzniecībā un lauksaimniecībā), starp Komisijas un dalībvalstu darbību; |
| --- | --- |

1.4.4

atzinīgi vērtē vēlmi vairāk saskaņot Eiropas Savienības darbību, lai panāktu lielāku saskaņotību, definējot “tematisku ietvaru” prioritāšu izvēles starp iekšpolitiku un ārpolitiku izdarīšanai (kas jo īpaši nepieciešama starptautiskajā tirdzniecībā un lauksaimniecībā), starp Komisijas un dalībvalstu darbību;

| 1.4.5 | atzinīgi vērtē vietējo pašvaldību, kā arī vietējās pašpārvaldes un decentralizētas attīstības dalībnieku lomas iekļaušanu dažādās nozarēs, tomēr uzskata, ka šo lomu varētu minēt arī citās jomās (piemēram, piekļuvē ūdens resursiem); |
| --- | --- |

1.4.5

atzinīgi vērtē vietējo pašvaldību, kā arī vietējās pašpārvaldes un decentralizētas attīstības dalībnieku lomas iekļaušanu dažādās nozarēs, tomēr uzskata, ka šo lomu varētu minēt arī citās jomās (piemēram, piekļuvē ūdens resursiem);

| 1.4.6 | ar interesi gaida Komisijas pieteikto specifisko dokumentu par situāciju Āfrikā un tai sniedzamo atbalstu. |
| --- | --- |

1.4.6

ar interesi gaida Komisijas pieteikto specifisko dokumentu par situāciju Āfrikā un tai sniedzamo atbalstu.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | iesaka izvērtēt decentralizētas sadarbības vietu pēc šādiem principiem:






  a) | globālajā stratēģijā cīņai pret nabadzību pasaulē un darbā, kas vērsts uz ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ir skaidri jānorāda vietējā dimensija gan attiecībā uz vajadzībām, gan to apmierināšanas veidiem; |
| --- | --- | --- |

2.1

iesaka izvērtēt decentralizētas sadarbības vietu pēc šādiem principiem:

a)

globālajā stratēģijā cīņai pret nabadzību pasaulē un darbā, kas vērsts uz ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ir skaidri jānorāda vietējā dimensija gan attiecībā uz vajadzībām, gan to apmierināšanas veidiem;

| b) | jāapzinās, ka pašvaldībām līdzās citiem dalībniekiem ir prasmes un īpaša pieredze, kas iegūta, veicot to kompetencē esošas darbības un uzņemoties atbildību par savas teritorijas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

b)

jāapzinās, ka pašvaldībām līdzās citiem dalībniekiem ir prasmes un īpaša pieredze, kas iegūta, veicot to kompetencē esošas darbības un uzņemoties atbildību par savas teritorijas iedzīvotājiem;

| c) | savas ietekmes uzlabošanai Eiropas attīstības politikas stratēģijā ir jāiekļauj to dalībnieku ieguldījums, kas ir demokrātijas un attīstības balsts un kuri vienlaicīgi dala partnerattiecību un finansiālās solidaritātes principus, kas arī ir Savienības principi; |
| --- | --- |

c)

savas ietekmes uzlabošanai Eiropas attīstības politikas stratēģijā ir jāiekļauj to dalībnieku ieguldījums, kas ir demokrātijas un attīstības balsts un kuri vienlaicīgi dala partnerattiecību un finansiālās solidaritātes principus, kas arī ir Savienības principi;

| d) | atzīst, ka starptautiskā attīstība ir divpusējs process un ka Eiropas vietējām un reģionālajām varām ir ne tikai iespējas sniegt milzīgu ieguldījumu ideju un praugprakses radīšanā, bet tās var gūt arī labumu no sadarbības ar valdībām, vietējām un reģionālajām varām visā pasaulē, mācoties no to veiktā darba un pieredzes; |
| --- | --- |

d)

atzīst, ka starptautiskā attīstība ir divpusējs process un ka Eiropas vietējām un reģionālajām varām ir ne tikai iespējas sniegt milzīgu ieguldījumu ideju un praugprakses radīšanā, bet tās var gūt arī labumu no sadarbības ar valdībām, vietējām un reģionālajām varām visā pasaulē, mācoties no to veiktā darba un pieredzes;

| e) | atzīst, ka labāka pārvaldība ir būtiska veiksmīgai attīstības politikai un ka labas pārvaldības pamatelements ir atzīt, ka lēmumus vislietderīgāk ir pieņemt tajā līmenī, kas ir iespējami tuvs pilsoņiem, uz kuriem tas attiecas. |
| --- | --- |

e)

atzīst, ka labāka pārvaldība ir būtiska veiksmīgai attīstības politikai un ka labas pārvaldības pamatelements ir atzīt, ka lēmumus vislietderīgāk ir pieņemt tajā līmenī, kas ir iespējami tuvs pilsoņiem, uz kuriem tas attiecas.

| 2.2 | piedāvā veikt šādas darbības, balstoties uz jau izveidotajām organizācijām, ko pašvaldības izveidojušas decentralizētas sadarbības strukturēšanai, lai nodrošinātu attīstību, galvenokārt uz organizāciju “Apvienotās pilsētas un vietējās pašvaldības”, kā arī citām organizācijām, kas arī darbojas par labu decentralizētai sadarbībai: |
| --- | --- |

2.2

piedāvā veikt šādas darbības, balstoties uz jau izveidotajām organizācijām, ko pašvaldības izveidojušas decentralizētas sadarbības strukturēšanai, lai nodrošinātu attīstību, galvenokārt uz organizāciju “Apvienotās pilsētas un vietējās pašvaldības”, kā arī citām organizācijām, kas arī darbojas par labu decentralizētai sadarbībai:

| 2.2.1 | attiecībā uz Eiropas vietējām pašvaldībām:






  a) | noteikt darbības decentralizēti sadarbībai, kuras ir pamatnosacījums, lai šo bagātību novērtētu Kopienas starpnieki un veicinātu pašvaldību pieredzes apmaiņu un sinerģiju. Eiropas un Latīņamerikas decentralizētās sadarbības attiecību novērošanas piemērs (sakarā ar uzaicinājumu iepazīstināt ar projektiem Urb-Al ietvaros) ir vērtējams atzinīgi un būtu jāizskata tā lietderība attiecība uz citiem pasaules reģioniem; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

attiecībā uz Eiropas vietējām pašvaldībām:

a)

noteikt darbības decentralizēti sadarbībai, kuras ir pamatnosacījums, lai šo bagātību novērtētu Kopienas starpnieki un veicinātu pašvaldību pieredzes apmaiņu un sinerģiju. Eiropas un Latīņamerikas decentralizētās sadarbības attiecību novērošanas piemērs (sakarā ar uzaicinājumu iepazīstināt ar projektiem Urb-Al ietvaros) ir vērtējams atzinīgi un būtu jāizskata tā lietderība attiecība uz citiem pasaules reģioniem;

| b) | veicināt NVO (CONCORD) rīcībā esošai platformai analogas platformas izveidi, lai uzsāktu politisku dialogu starp Kopienas iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas aktīvi atbalsta attīstību; |
| --- | --- |

b)

veicināt NVO (CONCORD) rīcībā esošai platformai analogas platformas izveidi, lai uzsāktu politisku dialogu starp Kopienas iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas aktīvi atbalsta attīstību;

| c) | atvieglot informācijas un viedokļu apmaiņu, starp pašvaldībām, palielinot finansējumu mērķsadarbībai, ietverot sadarbību starp ES un jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

c)

atvieglot informācijas un viedokļu apmaiņu, starp pašvaldībām, palielinot finansējumu mērķsadarbībai, ietverot sadarbību starp ES un jaunattīstības valstīm;

| d) | pētījuma ietvaros pārbaudīt atšķirīgos tiesību un normatīvos aktus, kuros dažādās dalībvalstīs ir noteikta teritoriālo pašvaldību veiktās starptautiskās sadarbības norise; |
| --- | --- |

d)

pētījuma ietvaros pārbaudīt atšķirīgos tiesību un normatīvos aktus, kuros dažādās dalībvalstīs ir noteikta teritoriālo pašvaldību veiktās starptautiskās sadarbības norise;

| 2.2.2 | attiecībā uz vietējām un reģionālām varām noteikt atbalsta Eiropas attīstībai piešķiršanas vispārējos principus, pamatojoties uz decentralizācijas pieeju:






  a) | attiecībā uz Komisijas darbības dekoncentrāciju: nolūkā veicināt demokratizāciju un decentralizāciju Komisijas delegācijām būtu jāuzklausa vietējā dimensija, uzsverot decentralizētā un valsts līmeņa sadarbības savstarpējo papildinājumu un tā atbilstību attiecīgo valstu vietējo pašvaldību vajadzībām. Šajā saistībā varētu izstrādāt vadlīnijas, kuras varētu ievērot visos programmu izstrādāšanas posmos — no to koncepcijas sagatavošanas līdz to realizēšanas finansēšanai; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

attiecībā uz vietējām un reģionālām varām noteikt atbalsta Eiropas attīstībai piešķiršanas vispārējos principus, pamatojoties uz decentralizācijas pieeju:

a)

attiecībā uz Komisijas darbības dekoncentrāciju: nolūkā veicināt demokratizāciju un decentralizāciju Komisijas delegācijām būtu jāuzklausa vietējā dimensija, uzsverot decentralizētā un valsts līmeņa sadarbības savstarpējo papildinājumu un tā atbilstību attiecīgo valstu vietējo pašvaldību vajadzībām. Šajā saistībā varētu izstrādāt vadlīnijas, kuras varētu ievērot visos programmu izstrādāšanas posmos — no to koncepcijas sagatavošanas līdz to realizēšanas finansēšanai;

| b) | reģionālās integrācijas pastiprināšanai būtu jāveicina apvienību un jaunattīstības valstu vietējo vēlēto varu tīklu izveide un atbalsta saņemšana no Eiropas vietējām varām; |
| --- | --- |

b)

reģionālās integrācijas pastiprināšanai būtu jāveicina apvienību un jaunattīstības valstu vietējo vēlēto varu tīklu izveide un atbalsta saņemšana no Eiropas vietējām varām;

| c) | pabalsta saskaņošanai varētu izveidot “Valstu forumus”, kuros varētu piedalīties Eiropas pašvaldības, kas darbojas tajā pašā jaunattīstības valstī; forumos varētu piedalīties, piemēram, tās četras valstis, kurās Padomes 2002. gada Barselonas lēmumu rezultātā pat tika izmēģināta atbalsta saskaņošana starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

pabalsta saskaņošanai varētu izveidot “Valstu forumus”, kuros varētu piedalīties Eiropas pašvaldības, kas darbojas tajā pašā jaunattīstības valstī; forumos varētu piedalīties, piemēram, tās četras valstis, kurās Padomes 2002. gada Barselonas lēmumu rezultātā pat tika izmēģināta atbalsta saskaņošana starp dalībvalstīm;

| 2.3 | iesaka iekļaut vietējās pašvaldības Eiropas attīstības politikas aktivizēšanā, kā to vēlas Komisija; pašvaldības jau bieži saistībā ar NVO veicina sabiedrības izpratni par cīņu pret nabadzību pasaulē, veicot specifisku darbu ar pilsoņiem, īpaši ar jaunatni; |
| --- | --- |

2.3

iesaka iekļaut vietējās pašvaldības Eiropas attīstības politikas aktivizēšanā, kā to vēlas Komisija; pašvaldības jau bieži saistībā ar NVO veicina sabiedrības izpratni par cīņu pret nabadzību pasaulē, veicot specifisku darbu ar pilsoņiem, īpaši ar jaunatni;

| 2.4 | Attiecībā uz priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss”, KOM(2005) 311 galīgā redakcija

  Reģionu komiteja |
| --- | --- |

2.4

Attiecībā uz priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss”, KOM(2005) 311 galīgā redakcija

Reģionu komiteja

| 2.4.1 | ņemot vērā izrādīto lielo interesi par valstīm, kurām ir “sarežģītas partnerattiecības” ar Eiropas Savienību, gaida no 2007. gada plānotās izmaiņas budžeta līnijā “decentralizēti sadarbībai”, kura šobrīd ir īpaši paredzēta šādām valstīm (7), jo tās finansējums neapšaubāmi ir nepietiekams; |
| --- | --- |

2.4.1

ņemot vērā izrādīto lielo interesi par valstīm, kurām ir “sarežģītas partnerattiecības” ar Eiropas Savienību, gaida no 2007. gada plānotās izmaiņas budžeta līnijā “decentralizēti sadarbībai”, kura šobrīd ir īpaši paredzēta šādām valstīm (7), jo tās finansējums neapšaubāmi ir nepietiekams;

| 2.4.2 | izsaka vēlēšanos, lai atbalsts no budžeta, kura nozīmei vajadzētu pieaugt Eiropas atbalsta piešķiršanā, saņēmējvalstu valdībām nodrošinātu iespēju no valsts budžeta pārskaitīt vietējam pašvaldībām līdzekļus, kas atbilstu tām uzticētajiem pienākumiem saskaņā ar notiekošajiem decentralizācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

2.4.2

izsaka vēlēšanos, lai atbalsts no budžeta, kura nozīmei vajadzētu pieaugt Eiropas atbalsta piešķiršanā, saņēmējvalstu valdībām nodrošinātu iespēju no valsts budžeta pārskaitīt vietējam pašvaldībām līdzekļus, kas atbilstu tām uzticētajiem pienākumiem saskaņā ar notiekošajiem decentralizācijas pasākumiem;

| 2.4.3 | lūdz Komisiju apsvērt šajā atzinumā izteiktos ieteikumus, lai veicinātu šo jauno posmu Eiropas Savienības attīstības politikā. |
| --- | --- |

2.4.3

lūdz Komisiju apsvērt šajā atzinumā izteiktos ieteikumus, lai veicinātu šo jauno posmu Eiropas Savienības attīstības politikā.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 164, 05.07.2005., 82. lpp.

1

(2)  OV C 23, 27.01.2004., 8. lpp.

2

(3)  OV C 256, 24.10.2003., 83. lpp.

3

(4)  KOM(2002) 598 galīgā redakcija

4

(5)  KOM(2005) 185 galīgā redakcija

5

(6)  CdR 328/2004 fin

6

CdR 328/2004 fin

(7)  Padomes Regula Nr. 625/2004 par 2004.—2006. gadu — budžeta pozīcija 21–02–13.

7

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/47

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam”

(2006/C 115/10)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (KOM(2005) 123 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa lēmumu konsultēties ar Komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo punktu,

ņemot vērā Biroja 2005. gada 22. februāra lēmumu uzdot Ārējo attiecību komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā2005. gada 7. jūlija atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai”(CdR 82/2005 fin),

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 144/2005 rev. 1), ko Ārējo attiecību komisija pieņēma 2005. gada 15. septembrī (ziņotājs: Paleologos kgs, Livadia pašvaldības padomes loceklis (EL/ESP)),

tā kā minētā Solidaritātes programma būs jauns politikas instruments, lai izveidotu brīvības, drošības un tiesisko telpu visiem Savienības pilsoņiem;

tā kā Komiteja gatavojas rast līdzsvaru starp efektīvu atbalstu Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma politikas virzieniem un valsts, reģionālajām un vietējām vajadzībām atbilstoši izmaksu sadales principam;

tā kā piesaistīšanas un atgrūšanas (push and pull) faktori visā pasaulē turpinās izraisīt migrācijas plūsmas no mazāk attīstītām un nedrošām valstīm uz Savienību, turpretī noziedzīgie tīkli, rasisma un ksenofobijas idejas un kustības, kā arī administratīvās nepilnības var apdraudēt regulētu, vadītu un sociālos un ekonomiskos aspektus aptverošu migrāciju gan migrantu, gan nosūtošās un uzņemošās sabiedrības labā;

tā kā Savienības aizvien plašākai līdzdalībai dažādos politikas virzienos un darbībās ir nepieciešams atbalsts atbilstošu finanšu līdzekļu un instrumentu veidā;

tā kā sabiedrības novecošana un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju daļas samazināšanās, iespējams, izraisīs lielāku imigrācijas plūsmu, nekā būs nepieciešams, lai apmierinātu plašākās Savienības vajadzības;

tā kā pamatprogrammā ir iekļauts stabils juridiskais pamats attiecībā uz reģionālajām un vietējām struktūrām, kurā uzsvērts, ka “dalībvalstis saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi organizē partnerību ar iestādēm un struktūrām, kuras tās norīko, proti: (a) kompetentajām reģionu, vietējām, pilsētu un citām publiskām iestādēm”,

savā 62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (16. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas uzskati

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par pamatprogrammas izveidi solidaritātei un migrācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam;

| 1.2 | atzīst globālās migrācijas nozīmi un apjomu un tās nozīmīgumu dažādības un attīstības veicināšanā, īpaši vietējā kopienā. RK pilnībā piekrīt, ka Eiropas Savienībā ir svarīgi koordinēt imigrācijas, patvēruma un integrācijas politiku. Tagad paplašinātajā Kopienā tas pat ir vēl svarīgāk; |
| --- | --- |

1.2

atzīst globālās migrācijas nozīmi un apjomu un tās nozīmīgumu dažādības un attīstības veicināšanā, īpaši vietējā kopienā. RK pilnībā piekrīt, ka Eiropas Savienībā ir svarīgi koordinēt imigrācijas, patvēruma un integrācijas politiku. Tagad paplašinātajā Kopienā tas pat ir vēl svarīgāk;

| 1.3 | atzīst Kopienas virzītas, visaptverošas un ilgtspējīgas politikas nozīmi migrācijas plūsmu vadībā, tajā skaitā saistībā ar drošību uz robežām, to personu efektīvu aizsardzību, kurām ir vajadzīga starptautiska aizsardzība, to trešo valstu valstspiederīgo efektīvu repatriāciju, kuri nelegāli uzturas Eiropas Savienības teritorijā, legālo migrantu integrāciju ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

1.3

atzīst Kopienas virzītas, visaptverošas un ilgtspējīgas politikas nozīmi migrācijas plūsmu vadībā, tajā skaitā saistībā ar drošību uz robežām, to personu efektīvu aizsardzību, kurām ir vajadzīga starptautiska aizsardzība, to trešo valstu valstspiederīgo efektīvu repatriāciju, kuri nelegāli uzturas Eiropas Savienības teritorijā, legālo migrantu integrāciju ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē;

| 1.4 | uzsver, ka atbildība par tiesību aktu izstrādi un īstenošanu ir valsts līmeņa kompetence, turpretī imigrantu uzņemšanas, izmitināšanas un integrācijas atvieglošana — galvenokārt reģionālā un vietējā līmeņa kompetence. Tādēļ RK īpaši uzsver nozīmīgo lomu, kāda ir vietējām un reģionālajām varām, kuru kompetencē ir plānošana, dzīvokļu saimniecība, izglītība un darba tirgus, kuras tieši ietekmē integrāciju un var veicināt sociālo kohēziju, sociālo integrāciju un ilgtspējīgas sabiedrības; |
| --- | --- |

1.4

uzsver, ka atbildība par tiesību aktu izstrādi un īstenošanu ir valsts līmeņa kompetence, turpretī imigrantu uzņemšanas, izmitināšanas un integrācijas atvieglošana — galvenokārt reģionālā un vietējā līmeņa kompetence. Tādēļ RK īpaši uzsver nozīmīgo lomu, kāda ir vietējām un reģionālajām varām, kuru kompetencē ir plānošana, dzīvokļu saimniecība, izglītība un darba tirgus, kuras tieši ietekmē integrāciju un var veicināt sociālo kohēziju, sociālo integrāciju un ilgtspējīgas sabiedrības;

| 1.5 | uzsver, ka vietējās un reģionālās varas cer kļūt par solidaritātes ķēdes galveno posmu un palīdzēt likvidēt migrācijas cēloņus, pastiprinot pasākumus finanšu sadarbībai un izstrādājot kopīgu stratēģiju reģionālās un valstu pārrobežu sadarbības veicināšanai migrācijas plūsmu vadības jomā. Pilnvaras migrācijas, imigrācijas un integrācijas jomās un to kā infrastruktūras apsaimniekotāju vai īpašnieku statuss izvirza minētās iestādes procesu vadīšanas priekšgalā, lai novērstu, finansētu un vadītu migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

1.5

uzsver, ka vietējās un reģionālās varas cer kļūt par solidaritātes ķēdes galveno posmu un palīdzēt likvidēt migrācijas cēloņus, pastiprinot pasākumus finanšu sadarbībai un izstrādājot kopīgu stratēģiju reģionālās un valstu pārrobežu sadarbības veicināšanai migrācijas plūsmu vadības jomā. Pilnvaras migrācijas, imigrācijas un integrācijas jomās un to kā infrastruktūras apsaimniekotāju vai īpašnieku statuss izvirza minētās iestādes procesu vadīšanas priekšgalā, lai novērstu, finansētu un vadītu migrācijas plūsmas;

| 1.6 | uzsver, ka daudzviet Eiropas Savienībā nodokļu ieņēmumus iekasē valsts līmenī, turpretī ekonomiskos apgrūtinājumus saistībā ar imigrācijas rezultātā radušos atstumtību ir spiests segt vietējais līmenis. Optimālu saimniecisko resursu izmantošanu var kavēt apspriešanās trūkums starp dažādiem līmeņiem. Šāds izdevumu sadales veids varētu papildināt rīcību Savienības līmenī un šajā jomā dot pozitīvus rezultātus; |
| --- | --- |

1.6

uzsver, ka daudzviet Eiropas Savienībā nodokļu ieņēmumus iekasē valsts līmenī, turpretī ekonomiskos apgrūtinājumus saistībā ar imigrācijas rezultātā radušos atstumtību ir spiests segt vietējais līmenis. Optimālu saimniecisko resursu izmantošanu var kavēt apspriešanās trūkums starp dažādiem līmeņiem. Šāds izdevumu sadales veids varētu papildināt rīcību Savienības līmenī un šajā jomā dot pozitīvus rezultātus;

| 1.7 | a) | atgādina par sieviešu diskrimināciju dzimuma un etniskās izcelsmes dēļ. Ja tiks ņemti vērā ar dzimumu saistītie jautājumi, būs iespējams mērķtiecīgāk un efektīvāk īstenot labāku migrācijas plūsmu vadību. Nedrīkst pārāk zemu novērtēt sieviešu nozīmi veiksmīgā integrācijas procesā, jo viņas bieži vien nodrošina tiešu saikni ar bērniem ģimenē; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

atgādina par sieviešu diskrimināciju dzimuma un etniskās izcelsmes dēļ. Ja tiks ņemti vērā ar dzimumu saistītie jautājumi, būs iespējams mērķtiecīgāk un efektīvāk īstenot labāku migrācijas plūsmu vadību. Nedrīkst pārāk zemu novērtēt sieviešu nozīmi veiksmīgā integrācijas procesā, jo viņas bieži vien nodrošina tiešu saikni ar bērniem ģimenē;

| b) | uzsver, ka veiksmīgas migrācijas politikas nodrošināšanas nolūkā papildus ekonomiskajām vērtībām ir jāpiešķir nozīme arī citām vērtībām. Imigrācija paver perspektīvas, kas var bagātināt katra atsevišķa pilsoņa dzīvi un nodrošināt ES ar vispasaules mērogā nozīmīgām prasmēm; |
| --- | --- |

b)

uzsver, ka veiksmīgas migrācijas politikas nodrošināšanas nolūkā papildus ekonomiskajām vērtībām ir jāpiešķir nozīme arī citām vērtībām. Imigrācija paver perspektīvas, kas var bagātināt katra atsevišķa pilsoņa dzīvi un nodrošināt ES ar vispasaules mērogā nozīmīgām prasmēm;

| c) | aicina Padomi un Komisiju turpināt izmantot zināšanas, ko vietējās un reģionālās varas ir ieguvušas, gadu desmitiem ilgi uzkrājot praktisko pieredzi migrācijas politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

aicina Padomi un Komisiju turpināt izmantot zināšanas, ko vietējās un reģionālās varas ir ieguvušas, gadu desmitiem ilgi uzkrājot praktisko pieredzi migrācijas politikas īstenošanā;

| 1.8 | a) | uzsver, ka iniciatīvās, kas paredzētas, lai finansiālais atbalsts kopējās imigrācijas politikai būtu efektīvs, ir jāņem vērā reģionālās atšķirības. Atbalstam ir jāstimulē elastīgu risinājumu pielietošana, un vietējam un reģionālajam līmenim ir jādod iespēja brīvi izvēlēties savu pieeju; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

uzsver, ka iniciatīvās, kas paredzētas, lai finansiālais atbalsts kopējās imigrācijas politikai būtu efektīvs, ir jāņem vērā reģionālās atšķirības. Atbalstam ir jāstimulē elastīgu risinājumu pielietošana, un vietējam un reģionālajam līmenim ir jādod iespēja brīvi izvēlēties savu pieeju;

| b) | aicina Komisiju debatēs par turpmāko Eiropas kohēzijas politiku izskatīt īstenotās iniciatīvas dažos reģionos, kuros varētu samazināt struktūrfondu finansējumu un kuros pēdējo gadu laikā imigrantu skaits ir ievērojami palielinājies. Tas galvenokārt attiecas uz lielpilsētām; |
| --- | --- |

b)

aicina Komisiju debatēs par turpmāko Eiropas kohēzijas politiku izskatīt īstenotās iniciatīvas dažos reģionos, kuros varētu samazināt struktūrfondu finansējumu un kuros pēdējo gadu laikā imigrantu skaits ir ievērojami palielinājies. Tas galvenokārt attiecas uz lielpilsētām;

| 1.9 | uzsver, ka ar imigrāciju nepietiek, lai ilgtermiņā novērstu darbaspēka trūkumu ES, un norāda uz savu atzinumu par gados vecāku darba ņēmēju ieguldījumu darba tirgū; |
| --- | --- |

1.9

uzsver, ka ar imigrāciju nepietiek, lai ilgtermiņā novērstu darbaspēka trūkumu ES, un norāda uz savu atzinumu par gados vecāku darba ņēmēju ieguldījumu darba tirgū;

| 1.10 | ir steidzami jāizstrādā stratēģijas jautājumu risināšanai saistībā ar lielo imigrantu grupu, kas ekonomisku, sociālu un politisku iemeslu dēļ atrodas ārpus darba tirgus; |
| --- | --- |

1.10

ir steidzami jāizstrādā stratēģijas jautājumu risināšanai saistībā ar lielo imigrantu grupu, kas ekonomisku, sociālu un politisku iemeslu dēļ atrodas ārpus darba tirgus;

| 1.11 | aicina veikt pasākumus, lai efektīvi risinātu jautājumu saistībā ar to strādājošo personu lielo skaitu, kuras ES ir ieceļojušas un uzturas nelegāli. Ir jāapsver pasākumi un jāievieš mehānisms, lai imigranti, kas šobrīd pārkāpj spēkā esošos tiesību aktus par imigrāciju, nekavējoties varētu legalizēt savu statusu, īpaši gadījumos, ja nelegāla uzturēšanās ir saistīta ar administratīvām nepilnībām vai dalībvalstīs pastāvošiem īpašiem ģeopolitiskajiem apstākļiem. Minētajiem pasākumiem ir jābūt ar izņēmuma raksturu nevis atkārtotiem, un tie jāapvieno ar a) pienācīgiem ieinteresēto personu uzņemšanas standartiem, b) nostāju, ka nelegāla imigrācija nav pieļaujama, c) neatlaidīgu cīņu pret cilvēku tirdzniecību un d) efektīvu struktūru izveidošanu un politiku legālas darbaspēka migrācijas atbalstam; |
| --- | --- |

1.11

aicina veikt pasākumus, lai efektīvi risinātu jautājumu saistībā ar to strādājošo personu lielo skaitu, kuras ES ir ieceļojušas un uzturas nelegāli. Ir jāapsver pasākumi un jāievieš mehānisms, lai imigranti, kas šobrīd pārkāpj spēkā esošos tiesību aktus par imigrāciju, nekavējoties varētu legalizēt savu statusu, īpaši gadījumos, ja nelegāla uzturēšanās ir saistīta ar administratīvām nepilnībām vai dalībvalstīs pastāvošiem īpašiem ģeopolitiskajiem apstākļiem. Minētajiem pasākumiem ir jābūt ar izņēmuma raksturu nevis atkārtotiem, un tie jāapvieno ar a) pienācīgiem ieinteresēto personu uzņemšanas standartiem, b) nostāju, ka nelegāla imigrācija nav pieļaujama, c) neatlaidīgu cīņu pret cilvēku tirdzniecību un d) efektīvu struktūru izveidošanu un politiku legālas darbaspēka migrācijas atbalstam;

| 1.12 | uzsver, ka ir jāatzīst un jāatbalsta katra imigranta vajadzība strādāt, lai sevi uzturētu. Papildus ekonomiskajiem aspektiem pozitīvu sociālo attīstību veicina arī uzņēmējdarbība un mazā uzņēmējdarbība. Iespēja iegūt īpašumā un vadīt uzņēmumu ietekmē integrāciju, tādēļ tai būtu jāsaņem lielāks sabiedrības atbalsts; |
| --- | --- |

1.12

uzsver, ka ir jāatzīst un jāatbalsta katra imigranta vajadzība strādāt, lai sevi uzturētu. Papildus ekonomiskajiem aspektiem pozitīvu sociālo attīstību veicina arī uzņēmējdarbība un mazā uzņēmējdarbība. Iespēja iegūt īpašumā un vadīt uzņēmumu ietekmē integrāciju, tādēļ tai būtu jāsaņem lielāks sabiedrības atbalsts;

| 1.13 | atzinīgi vērtē aizvien lielāko informētību Eiropas Savienībā par imigrantu jaunradi un uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbības izaugsme un jauni uzņēmējdarbības veidi ir būtiski svarīgi sekmīgā integrācijas procesā, un tas ir nozīmīgs ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.13

atzinīgi vērtē aizvien lielāko informētību Eiropas Savienībā par imigrantu jaunradi un uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbības izaugsme un jauni uzņēmējdarbības veidi ir būtiski svarīgi sekmīgā integrācijas procesā, un tas ir nozīmīgs ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā;

| 1.14 | uzsver, ka ļoti nozīmīgs ir nevalstisko organizāciju darbs ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām varām, un atbalsta to programmas, lai paātrinātu ar migrāciju saistītās politikas un darbību īstenošanu (piemēram, integrācija valsts politiskajā un sociālajā dzīvē utt.); |
| --- | --- |

1.14

uzsver, ka ļoti nozīmīgs ir nevalstisko organizāciju darbs ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām varām, un atbalsta to programmas, lai paātrinātu ar migrāciju saistītās politikas un darbību īstenošanu (piemēram, integrācija valsts politiskajā un sociālajā dzīvē utt.);

| 1.15 | atzinīgi vērtē lēmumu, ar ko dibina Eiropas Bēgļu fondu, un īpaši noteikumu par mērķgrupu iedzīvotāju integrāciju. RK atgādina, ka lielākā daļa darbību, kas ir ierosinātas par piemērotām bēgļu uzņemšanas apstākļu uzlabošanai un integrācijai, ir reģionālo un vietējo varu kompetencē; |
| --- | --- |

1.15

atzinīgi vērtē lēmumu, ar ko dibina Eiropas Bēgļu fondu, un īpaši noteikumu par mērķgrupu iedzīvotāju integrāciju. RK atgādina, ka lielākā daļa darbību, kas ir ierosinātas par piemērotām bēgļu uzņemšanas apstākļu uzlabošanai un integrācijai, ir reģionālo un vietējo varu kompetencē;

| 1.16 | atzinīgi vērtē lēmumu, ar ko dibina Ārējo robežu fondu, un atgādina, ka daži Eiropas reģioni attīstības un sociālās kohēzijas jomā cieš netiešus zaudējumus tādēļ, ka tie atrodas pie Savienības robežām. Minēto faktu vajadzētu atspoguļot lēmumā; |
| --- | --- |

1.16

atzinīgi vērtē lēmumu, ar ko dibina Ārējo robežu fondu, un atgādina, ka daži Eiropas reģioni attīstības un sociālās kohēzijas jomā cieš netiešus zaudējumus tādēļ, ka tie atrodas pie Savienības robežām. Minēto faktu vajadzētu atspoguļot lēmumā;

| 1.17 | atzīmē, ka ES neveiksmēs saistībā ar integrāciju daļēji vainojams fakts, ka vietējās un reģionālās varas nav bijušas iesaistītas politikas veidošanā. Vietējās un reģionālās varas ir iedzīvotājiem vistuvākais valdības līmenis, bet īstenošanas sekas vietējā līmenī visbiežāk ir tikušas ignorētas un ne vienmēr ņemtas vērā; |
| --- | --- |

1.17

atzīmē, ka ES neveiksmēs saistībā ar integrāciju daļēji vainojams fakts, ka vietējās un reģionālās varas nav bijušas iesaistītas politikas veidošanā. Vietējās un reģionālās varas ir iedzīvotājiem vistuvākais valdības līmenis, bet īstenošanas sekas vietējā līmenī visbiežāk ir tikušas ignorētas un ne vienmēr ņemtas vērā;

| 1.18 | atgādina, ka nolūkā panākt sociālo kohēziju integrācijas jautājumi ir jāiekļauj visās politikas jomās. Kopienas imigrācijas un integrācijas politikai ir jābūt saskaņotai ar ES plašākajiem sociālās, ekonomiskās politikas, kā arī ārpolitikas un attīstības politikas mērķiem un jārespektē tādas Eiropas pamatvērtības kā vienlīdzīgas iespējas, cilvēktiesības, cilvēka cieņa, iecietība, cieņa pret dažādību, pasākumi diskriminācijas apkarošanai un atbalsts lielākai līdzdalībai kopienas dzīvē; |
| --- | --- |

1.18

atgādina, ka nolūkā panākt sociālo kohēziju integrācijas jautājumi ir jāiekļauj visās politikas jomās. Kopienas imigrācijas un integrācijas politikai ir jābūt saskaņotai ar ES plašākajiem sociālās, ekonomiskās politikas, kā arī ārpolitikas un attīstības politikas mērķiem un jārespektē tādas Eiropas pamatvērtības kā vienlīdzīgas iespējas, cilvēktiesības, cilvēka cieņa, iecietība, cieņa pret dažādību, pasākumi diskriminācijas apkarošanai un atbalsts lielākai līdzdalībai kopienas dzīvē;

| 1.19 | vēlas uzsvērt, ka integrācija ir sabiedrības kā vienota veseluma pienākums, kuras īstenošanā ir nepieciešams gan imigrantu, gan vietējo iedzīvotāju ieguldījums, lai panāktu ilgtspējīgu sociālo kohēziju un izaugsmi; |
| --- | --- |

1.19

vēlas uzsvērt, ka integrācija ir sabiedrības kā vienota veseluma pienākums, kuras īstenošanā ir nepieciešams gan imigrantu, gan vietējo iedzīvotāju ieguldījums, lai panāktu ilgtspējīgu sociālo kohēziju un izaugsmi;

| 1.20 | atzīst, ka, kaut arī darba tirgus jautājumiem ir izšķiroša nozīme imigrantu integrācijā, tos nevar aplūkot atrauti no pārējiem pasākumiem, jo integrācijas pakāpe ir atkarīga arī no daudziem citiem faktoriem, piemēram, sociālās situācijas, izglītības, valodu zināšanām un līdzdalības kopienas dzīvē. Sekmīga imigrantu integrācija ir posms tādas sabiedrības veidošanā, kurā katrs dod savu ieguldījumu par labu indivīdam, vietējai kopienai un sabiedrībai plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

1.20

atzīst, ka, kaut arī darba tirgus jautājumiem ir izšķiroša nozīme imigrantu integrācijā, tos nevar aplūkot atrauti no pārējiem pasākumiem, jo integrācijas pakāpe ir atkarīga arī no daudziem citiem faktoriem, piemēram, sociālās situācijas, izglītības, valodu zināšanām un līdzdalības kopienas dzīvē. Sekmīga imigrantu integrācija ir posms tādas sabiedrības veidošanā, kurā katrs dod savu ieguldījumu par labu indivīdam, vietējai kopienai un sabiedrībai plašākā nozīmē;

| 1.21 | izsaka nožēlu, ka Solidaritātes programmā nav iekļauti pietiekami pasākumi saistībā ar gandrīz 500 000 patvēruma meklētājiem Eiropas Savienībā, kuri gaida lēmumu par uzturēšanās atļaujas vai līdzīgas atļaujas piešķiršanu; lielākā daļa minēto patvēruma meklētāju atrodas ārpus pastāvīgā darba tirgus; |
| --- | --- |

1.21

izsaka nožēlu, ka Solidaritātes programmā nav iekļauti pietiekami pasākumi saistībā ar gandrīz 500 000 patvēruma meklētājiem Eiropas Savienībā, kuri gaida lēmumu par uzturēšanās atļaujas vai līdzīgas atļaujas piešķiršanu; lielākā daļa minēto patvēruma meklētāju atrodas ārpus pastāvīgā darba tirgus;

| 1.22 | uzsver, ka nevienādība starp valsts līmeņa pievēršanās vajadzībai pēc imigrantu darba un vietējā līmeņa centieni apkarot sociālo izolētību, atstumtību un ksenofobiju pastiprina visu iesaistīto līmeņu dialoga un sadarbības nepieciešamību; |
| --- | --- |

1.22

uzsver, ka nevienādība starp valsts līmeņa pievēršanās vajadzībai pēc imigrantu darba un vietējā līmeņa centieni apkarot sociālo izolētību, atstumtību un ksenofobiju pastiprina visu iesaistīto līmeņu dialoga un sadarbības nepieciešamību;

| 1.23 | uzskata, ka rīcībai un politikai, kas pakāpeniski noved pie oficiālu vēlēšanu tiesību piešķiršanas, kura palīdzēs palielināt imigrantu iesaistīšanos demokrātiskajos procesos, ir jābūt noteicošajai Solidaritātes programmas daļai; |
| --- | --- |

1.23

uzskata, ka rīcībai un politikai, kas pakāpeniski noved pie oficiālu vēlēšanu tiesību piešķiršanas, kura palīdzēs palielināt imigrantu iesaistīšanos demokrātiskajos procesos, ir jābūt noteicošajai Solidaritātes programmas daļai;

| 1.24 | atzinīgi vērtē lēmumu, ar kuru izveido Eiropas Atgriešanās fondu, atgādinot, ka integrētā repatriācijas vadībā ir jābūt ietvertiem reģionālajiem rādītājiem, īpaši atzīstot pie ES robežām esošo reģionālo un vietējo varu ieguldījumu brīvprātīgu atgriešanās shēmu atbalstīšanā. |
| --- | --- |

1.24

atzinīgi vērtē lēmumu, ar kuru izveido Eiropas Atgriešanās fondu, atgādinot, ka integrētā repatriācijas vadībā ir jābūt ietvertiem reģionālajiem rādītājiem, īpaši atzīstot pie ES robežām esošo reģionālo un vietējo varu ieguldījumu brīvprātīgu atgriešanās shēmu atbalstīšanā.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzsver, ka ir nepieciešama līdzsvarota politika, kas veicinās pasākumus vienmērīga legālās migrācijas līmeņa nodrošināšanai kopā ar pasākumiem nelegālās migrācijas novēršanai un cīņai pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. RK uzsver arī migrācijas nozīmīgo lomu kvalificēta personāla piesaistīšanā un aicina Eiropadomi izstrādāt efektīvas politikas iniciatīvas minētajās jomās, tajā skaitā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo pieņemšanu darbā zinātniskajā pētniecībā; |
| --- | --- |

2.1

uzsver, ka ir nepieciešama līdzsvarota politika, kas veicinās pasākumus vienmērīga legālās migrācijas līmeņa nodrošināšanai kopā ar pasākumiem nelegālās migrācijas novēršanai un cīņai pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. RK uzsver arī migrācijas nozīmīgo lomu kvalificēta personāla piesaistīšanā un aicina Eiropadomi izstrādāt efektīvas politikas iniciatīvas minētajās jomās, tajā skaitā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo pieņemšanu darbā zinātniskajā pētniecībā;

| 2.2 | uzsver, ka vietējās un reģionālās varas būtu vairāk jāiesaista patvēruma politikas veidošanā un īstenošanā. Minēto uzdevumu izpildes nolūkā Reģionu komiteja ierosina apspriest finansējuma nozaru paplašināšanu reģionālās sadarbības un jaunās kaimiņattiecību politikas jomā, kas ir iekļauta struktūrfondu trešajā galvenajā mērķī 2007.—2013. gadam, un izsaka cerību, ka saskaņā ar minēto mērķi īstenotās kopīgās daudzpusējās programmas un kaimiņattiecību politikas ietvaros īstenotie divpusējie rīcības plāni tiks efektīvi koordinēti; |
| --- | --- |

2.2

uzsver, ka vietējās un reģionālās varas būtu vairāk jāiesaista patvēruma politikas veidošanā un īstenošanā. Minēto uzdevumu izpildes nolūkā Reģionu komiteja ierosina apspriest finansējuma nozaru paplašināšanu reģionālās sadarbības un jaunās kaimiņattiecību politikas jomā, kas ir iekļauta struktūrfondu trešajā galvenajā mērķī 2007.—2013. gadam, un izsaka cerību, ka saskaņā ar minēto mērķi īstenotās kopīgās daudzpusējās programmas un kaimiņattiecību politikas ietvaros īstenotie divpusējie rīcības plāni tiks efektīvi koordinēti;

| 2.3 | uzsver, ka ir obligāti jānodrošina reģionālo un vietējo varu konkrēta iesaistīšana visu četru fondu finansēto darbību plānošanā un izpildē, lai īstenotu horizontālo noteikumu par partnerību; |
| --- | --- |

2.3

uzsver, ka ir obligāti jānodrošina reģionālo un vietējo varu konkrēta iesaistīšana visu četru fondu finansēto darbību plānošanā un izpildē, lai īstenotu horizontālo noteikumu par partnerību;

| 2.4 | ierosina pastiprināt darbības un pasākumus izglītības iekļaušanai migrantu plūsmu vadības centienos, īpaši migrantu un bēgļu integrācijas jomās; |
| --- | --- |

2.4

ierosina pastiprināt darbības un pasākumus izglītības iekļaušanai migrantu plūsmu vadības centienos, īpaši migrantu un bēgļu integrācijas jomās;

| 2.5 | ierosina iekļaut programmā šādus specifiskus horizontālos noteikumus — klauzulas: |
| --- | --- |

2.5

ierosina iekļaut programmā šādus specifiskus horizontālos noteikumus — klauzulas:

1. ieteikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD) | RK grozījumi |
| --- | --- |
| 3. pants
  Konkrētie mērķi
  1.   Fonds sekmē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu:






  (a) | ieviest integrētu atgriešanās pārvaldību un pilnveidot tās organizēšanu un īstenošanu dalībvalstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD)

RK grozījumi

3. pants

Konkrētie mērķi

1.   Fonds sekmē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu:

(a)

ieviest integrētu atgriešanās pārvaldību un pilnveidot tās organizēšanu un īstenošanu dalībvalstīs;

| (b) | stiprināt dalībvalstu sadarbību integrētas atgriešanās pārvaldības un tās īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

(b)

stiprināt dalībvalstu sadarbību integrētas atgriešanās pārvaldības un tās īstenošanas jomā;

| (c) | veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu atbilstīgi politikas attīstībai šajā jomā. |
| --- | --- |

(c)

veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu atbilstīgi politikas attīstībai šajā jomā.

3. pants

Konkrētie mērķi

1.   Fonds sekmē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu:

| (a) | ieviest integrētu atgriešanās pārvaldību un pilnveidot tās organizēšanu un īstenošanu dalībvalstīs, it īpaši nepieciešamības gadījumā, izveidojot mehānismus sadarbībai starp valstu, reģionālajām un vietējām varām, kā arī valsts iestādēm; |
| --- | --- |

(a)

ieviest integrētu atgriešanās pārvaldību un pilnveidot tās organizēšanu un īstenošanu dalībvalstīs, it īpaši nepieciešamības gadījumā, izveidojot mehānismus sadarbībai starp valstu, reģionālajām un vietējām varām, kā arī valsts iestādēm;

| (b) | stiprināt dalībvalstu sadarbību integrētas atgriešanās pārvaldības un tās īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

(b)

stiprināt dalībvalstu sadarbību integrētas atgriešanās pārvaldības un tās īstenošanas jomā;

| (c) | veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu atbilstīgi politikas attīstībai šajā jomā. |
| --- | --- |

(c)

veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu atbilstīgi politikas attīstībai šajā jomā.

Pamatojums

Tā kā uz Komisijas priekšlikuma tiesisko pamatu attiecas koplēmuma procedūra, Reģionu komitejai ir jācenšas iesniegt konkrētus grozījumus Komisijas priekšlikumā saskaņā ar Eiropas Parlamentā lietoto modeli.

2. ieteikums

4.1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD) | RK grozījumi |
| --- | --- |
| 4. pants
  Atbilstīgās darbības dalībvalstīs
  1.   No Fonda atbilstīgās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:






  (a) | efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošana un uzlabošana ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai iegūtu ceļojuma dokumentus trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras; |

Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD)

RK grozījumi

4. pants

Atbilstīgās darbības dalībvalstīs

1.   No Fonda atbilstīgās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:

(a)

efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošana un uzlabošana ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai iegūtu ceļojuma dokumentus trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras;

| (b) | nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo brīvprātīgas atgriešanās veicināšana un atvieglošana, jo īpaši ar brīvprātīgas atgriešanās atbalsta programmu palīdzību, lai nodrošinātu atgriešanās ilgtspēju; |
| --- | --- |

(b)

nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo brīvprātīgas atgriešanās veicināšana un atvieglošana, jo īpaši ar brīvprātīgas atgriešanās atbalsta programmu palīdzību, lai nodrošinātu atgriešanās ilgtspēju;

| (c) | nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo piespiedu atgriešanās vienkāršošana un īstenošana, lai stiprinātu imigrācijas politiku uzticamību un integritāti un samazinātu apcietinājuma periodu personām, kurām piemērojama piespiedu izraidīšana. |
| --- | --- |

(c)

nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo piespiedu atgriešanās vienkāršošana un īstenošana, lai stiprinātu imigrācijas politiku uzticamību un integritāti un samazinātu apcietinājuma periodu personām, kurām piemērojama piespiedu izraidīšana.

4. pants

Atbilstīgās darbības dalībvalstīs

1.   No Fonda atbilstīgās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:

| (a) | efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošana un uzlabošana ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai iegūtu ceļojuma dokumentus trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras; |
| --- | --- |

(a)

efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošana un uzlabošana ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai iegūtu ceļojuma dokumentus trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras;

| (b) | nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo brīvprātīgas atgriešanās veicināšana un atvieglošana, jo īpaši ar brīvprātīgas atgriešanās atbalsta programmu palīdzību, lai nodrošinātu atgriešanās ilgtspēju; |
| --- | --- |

(b)

nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo brīvprātīgas atgriešanās veicināšana un atvieglošana, jo īpaši ar brīvprātīgas atgriešanās atbalsta programmu palīdzību, lai nodrošinātu atgriešanās ilgtspēju;

| (c) | nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo piespiedu atgriešanās vienkāršošana un īstenošana, lai stiprinātu imigrācijas politiku uzticamību un integritāti un samazinātu apcietinājuma periodu personām, kurām piemērojama piespiedu izraidīšana. |
| --- | --- |

(c)

nelegāli uzturošos trešo valstu piederīgo piespiedu atgriešanās vienkāršošana un īstenošana, lai stiprinātu imigrācijas politiku uzticamību un integritāti un samazinātu apcietinājuma periodu personām, kurām piemērojama piespiedu izraidīšana.

| (d) | darbības, kas palīdz uzlabot dažāda līmeņa valsts, reģionālo, vietējo varu, pilsētu un citu valsts iestāžu darbības koordinēšanu. |
| --- | --- |

(d)

darbības, kas palīdz uzlabot dažāda līmeņa valsts, reģionālo, vietējo varu, pilsētu un citu valsts iestāžu darbības koordinēšanu.

Pamatojums

Tā kā uz Komisijas priekšlikuma tiesisko pamatu attiecas koplēmuma procedūra, Reģionu komitejai ir jācenšas iesniegt konkrētus grozījumus Komisijas priekšlikumā saskaņā ar Eiropas Parlamentā lietoto modeli.

3. ieteikums

4.2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD) | RK grozījumi |
| --- | --- |
| 4. pants
  Atbilstīgās darbības dalībvalstīs
  (...)
  2.   No Fonda atbalstāmās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:






  (a) | sadarbība informācijas vākšanā par izcelsmes valsti un tās sniegšanā potenciāli atgriežamām personām; |

Komisijas ierosinātais teksts (KOM(2005) 123 galīgā red. — 2005/0049 (COD)

RK grozījumi

4. pants

Atbilstīgās darbības dalībvalstīs

(...)

2.   No Fonda atbalstāmās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:

(a)

sadarbība informācijas vākšanā par izcelsmes valsti un tās sniegšanā potenciāli atgriežamām personām;

| (b) | sadarbība efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošanā ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai atvieglotu konsulāro palīdzību ceļojuma dokumentu iegūšanai trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras; |
| --- | --- |

(b)

sadarbība efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošanā ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai atvieglotu konsulāro palīdzību ceļojuma dokumentu iegūšanai trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras;

| (c) | kopēju integrēto atgriešanās plānu izstrāde un to īstenošana, ieskaitot kopējas brīvprātīgas atgriešanās programmas attiecībā uz konkrētām izcelsmes un iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

(c)

kopēju integrēto atgriešanās plānu izstrāde un to īstenošana, ieskaitot kopējas brīvprātīgas atgriešanās programmas attiecībā uz konkrētām izcelsmes un iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīm;

| (d) | pētījumi par esošo situāciju un iespējām veicināt dalībvalstu administratīvo sadarbību atgriešanās jomā, kā arī par starptautisko un nevalstisko organizāciju lomu šajā kontekstā; |
| --- | --- |

(d)

pētījumi par esošo situāciju un iespējām veicināt dalībvalstu administratīvo sadarbību atgriešanās jomā, kā arī par starptautisko un nevalstisko organizāciju lomu šajā kontekstā;

| (e) | informācijas apmaiņa, atbalsts un konsultācijas attiecībā uz darbu ar īpaši neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

(e)

informācijas apmaiņa, atbalsts un konsultācijas attiecībā uz darbu ar īpaši neaizsargātām grupām;

| (f) | semināru organizēšana attiecīgajiem darbiniekiem par paraugpraksi, pievēršoties konkrētām trešām valstīm un/vai reģioniem; |
| --- | --- |

(f)

semināru organizēšana attiecīgajiem darbiniekiem par paraugpraksi, pievēršoties konkrētām trešām valstīm un/vai reģioniem;

| (g) | kopēji pasākumi, kas dod iespēju uzņemt atpakaļ uzņemamās personas to izcelsmes, iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīs; |
| --- | --- |

(g)

kopēji pasākumi, kas dod iespēju uzņemt atpakaļ uzņemamās personas to izcelsmes, iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīs;

| (h) | kopēja darbību izstrāde, lai nodrošinātu personu ilgtspējīgu reintegrāciju izcelsmes vai iepriekšējās dzīvesvietas valstī; |
| --- | --- |

(h)

kopēja darbību izstrāde, lai nodrošinātu personu ilgtspējīgu reintegrāciju izcelsmes vai iepriekšējās dzīvesvietas valstī;

| (i) | kopēji pasākumi, lai uzraudzītu personu, kuras atgriežas, situāciju un tās ilgtspēju pēc atgriešanās. |
| --- | --- |

(i)

kopēji pasākumi, lai uzraudzītu personu, kuras atgriežas, situāciju un tās ilgtspēju pēc atgriešanās.

4. pants

Atbilstīgās darbības dalībvalstīs

(...)

2.   No Fonda atbalstāmās darbības ir darbības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi un jo īpaši šādas:

| (a) | sadarbība informācijas vākšanā par izcelsmes valsti un tās sniegšanā potenciāli atgriežamām personām; |
| --- | --- |

(a)

sadarbība informācijas vākšanā par izcelsmes valsti un tās sniegšanā potenciāli atgriežamām personām;

| (b) | sadarbība efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošanā ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai atvieglotu konsulāro palīdzību ceļojuma dokumentu iegūšanai trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras; |
| --- | --- |

(b)

sadarbība efektīvas, pastāvīgas un ilgstošas dalībvalstu iestāžu sadarbības izveidošanā ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem, lai atvieglotu konsulāro palīdzību ceļojuma dokumentu iegūšanai trešo valstu piederīgo atgriešanai un nodrošinātu ātras un veiksmīgas izraidīšanas procedūras;

| (c) | kopēju integrēto atgriešanās plānu izstrāde un to īstenošana, ieskaitot kopējas brīvprātīgas atgriešanās programmas attiecībā uz konkrētām izcelsmes un iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

(c)

kopēju integrēto atgriešanās plānu izstrāde un to īstenošana, ieskaitot kopējas brīvprātīgas atgriešanās programmas attiecībā uz konkrētām izcelsmes un iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīm;

| (d) | pētījumi par esošo situāciju un iespējām veicināt dalībvalstu administratīvo sadarbību atgriešanās jomā, kā arī par starptautisko un nevalstisko organizāciju lomu šajā kontekstā; |
| --- | --- |

(d)

pētījumi par esošo situāciju un iespējām veicināt dalībvalstu administratīvo sadarbību atgriešanās jomā, kā arī par starptautisko un nevalstisko organizāciju lomu šajā kontekstā;

| (e) | informācijas apmaiņa, atbalsts un konsultācijas attiecībā uz darbu ar īpaši neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

(e)

informācijas apmaiņa, atbalsts un konsultācijas attiecībā uz darbu ar īpaši neaizsargātām grupām;

| (f) | semināru organizēšana attiecīgajiem darbiniekiem par paraugpraksi, pievēršoties konkrētām trešām valstīm un/vai reģioniem; |
| --- | --- |

(f)

semināru organizēšana attiecīgajiem darbiniekiem par paraugpraksi, pievēršoties konkrētām trešām valstīm un/vai reģioniem;

| (g) | kopēji pasākumi, kas dod iespēju uzņemt atpakaļ uzņemamās personas to izcelsmes, iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīs; |
| --- | --- |

(g)

kopēji pasākumi, kas dod iespēju uzņemt atpakaļ uzņemamās personas to izcelsmes, iepriekšējās dzīvesvietas vai tranzīta valstīs;

| (h) | kopēja darbību izstrāde, lai nodrošinātu personu ilgtspējīgu reintegrāciju izcelsmes vai iepriekšējās dzīvesvietas valstī; |
| --- | --- |

(h)

kopēja darbību izstrāde, lai nodrošinātu personu ilgtspējīgu reintegrāciju izcelsmes vai iepriekšējās dzīvesvietas valstī;

| (i) | kopēji pasākumi, lai uzraudzītu personu, kuras atgriežas, situāciju un tās ilgtspēju pēc atgriešanās; |
| --- | --- |

(i)

kopēji pasākumi, lai uzraudzītu personu, kuras atgriežas, situāciju un tās ilgtspēju pēc atgriešanās;

| (j) | semināru un kopēju apmācību organizēšana kompetento valstu, reģionālo, vietējo, pilsētu un citu kompetemto administratīvo, tiesībsargājošo un tiesu iestāžu darbiniekiem; |
| --- | --- |

(j)

semināru un kopēju apmācību organizēšana kompetento valstu, reģionālo, vietējo, pilsētu un citu kompetemto administratīvo, tiesībsargājošo un tiesu iestāžu darbiniekiem;

| (k) | pēc Eiropas Savienības Padomes, Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un RK kopējās iniciatīvas izveidotās “Paraugprakses rokasgrāmatas” popularizēšana. Minētajā rokasgrāmatā jāietver valstu, reģionālo un vietējo iestāžu ieguldījums, stratēģijas iedzīvotāju tuvināšanai, sadarbībai ar apvienībām un nevalstiskām organizācijām, vietējo tīklu izveidošanai, datu apkopošanai un pētījumu vaikšanai, kā arī sadarbībai ar policiju un iestādēm;

  Kur nepieciešams, pasākumos jāņem vērā reģionālo un vietējo varu, kā arī valsts iestādes. |
| --- | --- |

(k)

pēc Eiropas Savienības Padomes, Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un RK kopējās iniciatīvas izveidotās “Paraugprakses rokasgrāmatas” popularizēšana. Minētajā rokasgrāmatā jāietver valstu, reģionālo un vietējo iestāžu ieguldījums, stratēģijas iedzīvotāju tuvināšanai, sadarbībai ar apvienībām un nevalstiskām organizācijām, vietējo tīklu izveidošanai, datu apkopošanai un pētījumu vaikšanai, kā arī sadarbībai ar policiju un iestādēm;

Pamatojums

Tā kā uz Komisijas priekšlikuma tiesisko pamatu attiecas koplēmuma procedūra, Reģionu komitejai ir jācenšas iesniegt konkrētus grozījumus Komisijas priekšlikumā saskaņā ar Eiropas Parlamentā lietoto modeli.

| 2.6 | izsaka nožēlu, ka tehniskajai palīdzībai plānotie izdevumi visos četros lēmumos ir mazi, kaut arī sabiedrības informēšanas kampaņām ir ļoti liela nozīme, lai visa veida politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā būtu sekmīga un efektīva; |
| --- | --- |

2.6

izsaka nožēlu, ka tehniskajai palīdzībai plānotie izdevumi visos četros lēmumos ir mazi, kaut arī sabiedrības informēšanas kampaņām ir ļoti liela nozīme, lai visa veida politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā būtu sekmīga un efektīva;

| 2.7 | aicina vietējās un reģionālās varas apmainīties ar apmācību programmām un strādāt, lai veidotu sinerģiju un partnerattiecības ar atbilstošajām Eiropas un valstu iestādēm; |
| --- | --- |

2.7

aicina vietējās un reģionālās varas apmainīties ar apmācību programmām un strādāt, lai veidotu sinerģiju un partnerattiecības ar atbilstošajām Eiropas un valstu iestādēm;

| 2.8 | aicina vietējās un reģionālās varas veicināt pamatprogrammā ierosināto pasākumu ātru un efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.8

aicina vietējās un reģionālās varas veicināt pamatprogrammā ierosināto pasākumu ātru un efektīvu īstenošanu;

| 2.9 | uzsāk Reģionu komitejas rīcības plānu, lai sekmētu taisnīgu atbildības sadalījumu migrācijas jomā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs starp valsts, reģionālajām, vietējām, pilsētu un citām publiskajām institūcijām; |
| --- | --- |

2.9

uzsāk Reģionu komitejas rīcības plānu, lai sekmētu taisnīgu atbildības sadalījumu migrācijas jomā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs starp valsts, reģionālajām, vietējām, pilsētu un citām publiskajām institūcijām;

| 2.10 | uzsver, ka Komiteja uzskatāma par nozīmīgu un Kopienas interesēm pievērsušos partneri, kas palīdz efektīvāk noteikt vietējo un reģionālo pārstāvju atbildību attiecībā uz migrācijas plūsmu finansēšanas un vadības jautājumiem 2007.—2013. gadā, tādējādi palīdzot tos iekļaut sadarbības mehānismā, ko Savienība vēlas īstenot. |
| --- | --- |

2.10

uzsver, ka Komiteja uzskatāma par nozīmīgu un Kopienas interesēm pievērsušos partneri, kas palīdz efektīvāk noteikt vietējo un reģionālo pārstāvju atbildību attiecībā uz migrācijas plūsmu finansēšanas un vadības jautājumiem 2007.—2013. gadā, tādējādi palīdzot tos iekļaut sadarbības mehānismā, ko Savienība vēlas īstenot.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/53

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei par Eiropejisku nākotni Kosovai”

(2006/C 115/11)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei par “Eiropejiska nākotne Kosovai” (KOM(2005) 156 galīgā red.);

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 11. maija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā;

ņemot vērā Komitejas Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzdot Ārējo attiecību komisijai izstrādāt atzinumu par šo jautājumu;

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16.—17. jūnijā Briselē notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumus;

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumus;

ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 14. jūnija lēmumu par Eiropas Partnerībā ar Serbiju un Montenegro, tai skaitā Kosovu, ietvertajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem;

ņemot vērā ziņojumu par Serbijas un Melnkalnes gatavību risināt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību (SEC(2005) 478 galīgā red.);

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atzinumu par “Pašreizējo stāvokli Kosovā”, kas pieņemts 2005. gada 3. jūnijā (dokuments Nr. 10572, ziņotāja: Marianne Tritz kdze);

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada 23. maija pagaidu administrācijas misiju Kosovā (dokuments Nr. 05-33918);

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244 (1999);

ņemot vērā Reģionu komitejas un Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo varu kongresa 2005. gada 13. aprīļa sadarbības nolīgumu (CdR 62/2005);

ņemot vērā tās atzinumu Eiropas savienības vietējo un reģionālo varu loma Rietumbalkānu demokrātiskās konsolidācijas procesā (CdR 101/2003 fin) (1);

ņemot vērā Prištinā 2005. gada 22. jūnijā notikušās konferences dalībnieku pieņemtos secinājumus (“Prištinas deklarācija”), CdR 145/2005 fin;

ņemot vērā tās atzinuma projektu (CdR 143/2005 rev. 2), ko 2005. gada 15. septembrī pieņēmusi Ārējo attiecību komisija (ziņotājs Tomaž Štebe kgs, Mengeš pilsētas municipalitātes mērs (SI/ETP)),

vēloties izteikt savu viedokli par Eiropas nākotni Kosovai vietējā un reģionālā perspektīvā;

tā kā:

| 1. | Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumi ir devuši visam Rietumbalkānu reģionam uz Eiropu orientētu nākotnes perspektīvu; šī perspektīva tika vēlreiz uzsvērta Eiropadomes 2005. gada 16.—17. jūnijā Briselē notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumos; |
| --- | --- |

1.

Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumi ir devuši visam Rietumbalkānu reģionam uz Eiropu orientētu nākotnes perspektīvu; šī perspektīva tika vēlreiz uzsvērta Eiropadomes 2005. gada 16.—17. jūnijā Briselē notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumos;

| 2. | Visās Rietumbalkānu valstīs, arī Kosovā, patlaban ir vērojamas pozitīvas pārmaiņas, tostarp attieksmē pret Starptautisko kriminālo tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. Šīs pārmaiņas ir svarīgs solis uz minēto valstu iespējamo integrāciju Eiropā. Tomēr ir nepieciešams būtisks turpmākais progress; |
| --- | --- |

2.

Visās Rietumbalkānu valstīs, arī Kosovā, patlaban ir vērojamas pozitīvas pārmaiņas, tostarp attieksmē pret Starptautisko kriminālo tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. Šīs pārmaiņas ir svarīgs solis uz minēto valstu iespējamo integrāciju Eiropā. Tomēr ir nepieciešams būtisks turpmākais progress;

| 3. | Kosovas iedzīvotāji mierīgi uzņēma bijušā premjerministra Haradinaj atkāpšanos, un valdība parādīja politisku briedumu, īstenojot vienmērīgu pāreju uz jauno Kosovas valdību, ko vada premjerministrs Kosumi. Tā apstiprināja apņēmību turpināt iepriekšējās valdības programmu, kas vērsta uz ANO standartu ieviešanu; |
| --- | --- |

3.

Kosovas iedzīvotāji mierīgi uzņēma bijušā premjerministra Haradinaj atkāpšanos, un valdība parādīja politisku briedumu, īstenojot vienmērīgu pāreju uz jauno Kosovas valdību, ko vada premjerministrs Kosumi. Tā apstiprināja apņēmību turpināt iepriekšējās valdības programmu, kas vērsta uz ANO standartu ieviešanu;

| 4. | Kosovas valdība 2005. gada 22. februārī pieņēma “Vietējo pašvaldību reformu — darba programmu 2005. gadam”. Reforma ir vērsta uz to, lai uzlabotu pakalpojumus vietējā līmenī un tādējādi sekmētu a) noturīgu valdību un pieņemamus dzīves apstākļus visiem Kosovas iedzīvotājiem; b) visu kopienu integrāciju Kosovas demokrātiskajās struktūrās; c) attiecīgajiem standartiem atbilstošu demokrātisko institūciju izveidošanu un nostiprināšanu Kosovā; |
| --- | --- |

4.

Kosovas valdība 2005. gada 22. februārī pieņēma “Vietējo pašvaldību reformu — darba programmu 2005. gadam”. Reforma ir vērsta uz to, lai uzlabotu pakalpojumus vietējā līmenī un tādējādi sekmētu a) noturīgu valdību un pieņemamus dzīves apstākļus visiem Kosovas iedzīvotājiem; b) visu kopienu integrāciju Kosovas demokrātiskajās struktūrās; c) attiecīgajiem standartiem atbilstošu demokrātisko institūciju izveidošanu un nostiprināšanu Kosovā;

| 5. | Turpinās pasākumi Kosovas ekonomiskās integrācijas veicināšanai. Šis pastāvīgais darbs ir vērsti uz to, lai risinātu smago ekonomisko stāvokli Kosovā, tostarp zemo ienākumu līmeni, augsto bezdarbu un izteikto infrastruktūras trūkumu. Ir steidzami vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas skaidri definētu īpašumtiesības; |
| --- | --- |

5.

Turpinās pasākumi Kosovas ekonomiskās integrācijas veicināšanai. Šis pastāvīgais darbs ir vērsti uz to, lai risinātu smago ekonomisko stāvokli Kosovā, tostarp zemo ienākumu līmeni, augsto bezdarbu un izteikto infrastruktūras trūkumu. Ir steidzami vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas skaidri definētu īpašumtiesības;

| 6. | Tālejošajai un vispusīgajai standartu piemērošanas pārskatīšanai, kas patlaban tiek īstenota, jāievada reālistisks process virzībai uz Kosovas nākotnes statusa noregulējumu. Stipras, autonomas un multietniskas vietējās un pašvaldību institūcijas ir priekšnoteikums ilgstošam mieram un uzplaukumam Kosovā, kā arī jebkuras vienošanās par Kosovas nākotnes statusu galvenais elements; |
| --- | --- |

6.

Tālejošajai un vispusīgajai standartu piemērošanas pārskatīšanai, kas patlaban tiek īstenota, jāievada reālistisks process virzībai uz Kosovas nākotnes statusa noregulējumu. Stipras, autonomas un multietniskas vietējās un pašvaldību institūcijas ir priekšnoteikums ilgstošam mieram un uzplaukumam Kosovā, kā arī jebkuras vienošanās par Kosovas nākotnes statusu galvenais elements;

| 7. | Reģionu komitejas, Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo varu kongresa kopīgi organizētās konferences par ES vietējo un reģionālo varu lomu Rietumbalkānu demokrātiskās konsolidācijas procesā, kura notika 2005. gada 22. jūnijā Prištinā, nobeiguma deklarācijā, kā arī Dienvidaustrumu Eiropas stabilitātes paktā ir uzsvērts, ka, lai Kosovas tautai būtu nākotne Eiropas Savienībā, ir nepieciešams nodrošināt patiesu decentralizāciju un līdzdalības demokrātiju, visā pilnībā respektējot demokrātiskās vērtības un minoritāšu tiesības, |
| --- | --- |

7.

Reģionu komitejas, Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo varu kongresa kopīgi organizētās konferences par ES vietējo un reģionālo varu lomu Rietumbalkānu demokrātiskās konsolidācijas procesā, kura notika 2005. gada 22. jūnijā Prištinā, nobeiguma deklarācijā, kā arī Dienvidaustrumu Eiropas stabilitātes paktā ir uzsvērts, ka, lai Kosovas tautai būtu nākotne Eiropas Savienībā, ir nepieciešams nodrošināt patiesu decentralizāciju un līdzdalības demokrātiju, visā pilnībā respektējot demokrātiskās vērtības un minoritāšu tiesības,

tās 62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (2005. gada 16. novembra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi novērtē ziņojumu un secinājumus, ko Komisija izdarījusi tās paziņojumā “Eiropas nākotnes perspektīva Kosovai” (KOM (2005) 156 galīgā red.) kā pamatu, lai rastu izeju no pašreizējā strupceļa saistībā ar demokrātiskas un etniski daudzveidīgas sabiedrības attīstību Kosovā, šādi iedrošinot Kosovu piedalīties reģionālās uz mieru un pārticību vērstās norisēs; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi novērtē ziņojumu un secinājumus, ko Komisija izdarījusi tās paziņojumā “Eiropas nākotnes perspektīva Kosovai” (KOM (2005) 156 galīgā red.) kā pamatu, lai rastu izeju no pašreizējā strupceļa saistībā ar demokrātiskas un etniski daudzveidīgas sabiedrības attīstību Kosovā, šādi iedrošinot Kosovu piedalīties reģionālās uz mieru un pārticību vērstās norisēs;

| 1.2 | atzinīgi novērtē ziņojumu par Serbijas un Melnkalnes gatavību risināt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību (SEC(2005) 478 final), kas beidzas ar pozitīvu rekomendāciju virzībai uz stabilizācijas un asociācijas sarunu atklāšanu ar nosacījumu, ka Serbija un Melnkalne konsekventi turpinās sagatavošanas darbu; |
| --- | --- |

1.2

atzinīgi novērtē ziņojumu par Serbijas un Melnkalnes gatavību risināt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību (SEC(2005) 478 final), kas beidzas ar pozitīvu rekomendāciju virzībai uz stabilizācijas un asociācijas sarunu atklāšanu ar nosacījumu, ka Serbija un Melnkalne konsekventi turpinās sagatavošanas darbu;

| 1.3 | atzinīgi novērtē Eiropadomes 2005. gada 16.—17. jūnijā Briselē notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumus un deklarāciju par Kosovu, kurā uzsvērts, ka stāvokļa Kosovā vispusīgā izvērtējuma rezultāts nav nekas iepriekš nolemts: standartu, sevišķi to, kuri ir noteikti kā prioritāte, ieviešanai un decentralizācijas procesam ir īpaša nozīme; |
| --- | --- |

1.3

atzinīgi novērtē Eiropadomes 2005. gada 16.—17. jūnijā Briselē notikušās sanāksmes prezidentūras secinājumus un deklarāciju par Kosovu, kurā uzsvērts, ka stāvokļa Kosovā vispusīgā izvērtējuma rezultāts nav nekas iepriekš nolemts: standartu, sevišķi to, kuri ir noteikti kā prioritāte, ieviešanai un decentralizācijas procesam ir īpaša nozīme;

| 1.4 | uzskata, ka Kosovas un ES vietējām un reģionālajām varām jāsekmē virzība uz Kosovas nākotni Eiropā; |
| --- | --- |

1.4

uzskata, ka Kosovas un ES vietējām un reģionālajām varām jāsekmē virzība uz Kosovas nākotni Eiropā;

| 1.5 | atzinīgi novērtē Komisijas apņemšanos koncentrēties uz Kosovas īpašo situāciju un vajadzībām, lai tā varētu attīstīt stabilizācijas un asociācijas procesu; |
| --- | --- |

1.5

atzinīgi novērtē Komisijas apņemšanos koncentrēties uz Kosovas īpašo situāciju un vajadzībām, lai tā varētu attīstīt stabilizācijas un asociācijas procesu;

| 1.6 | atzinīgi novērtē aktīvu pievēršanos Kosovas attīstības un reformu vajadzībām ar apņemšanos mobilizēt Komisijas resursus šādas attīstības un reformu paātrināšanai; |
| --- | --- |

1.6

atzinīgi novērtē aktīvu pievēršanos Kosovas attīstības un reformu vajadzībām ar apņemšanos mobilizēt Komisijas resursus šādas attīstības un reformu paātrināšanai;

| 1.7 | atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu izpētīt jaunas iespējas, lai Kosova varētu pilnā mērā gūt labumu no visiem Eiropas Savienības attiecīgajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

1.7

atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu izpētīt jaunas iespējas, lai Kosova varētu pilnā mērā gūt labumu no visiem Eiropas Savienības attiecīgajiem instrumentiem;

| 1.8 | piešķir vislielāko nozīmi politiskajam dialogam starp Kosovas kopienām un varām Belgradā un Prištinā kā vienīgajam veidam, lai panāktu lielāku stabilitāti, kas ir priekšnoteikums visa Rietumbalkānu reģiona integrācijai Eiropā; |
| --- | --- |

1.8

piešķir vislielāko nozīmi politiskajam dialogam starp Kosovas kopienām un varām Belgradā un Prištinā kā vienīgajam veidam, lai panāktu lielāku stabilitāti, kas ir priekšnoteikums visa Rietumbalkānu reģiona integrācijai Eiropā;

| 1.9 | atzinīgi novērtē Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūciju (KPPI) centienus reformēt vietējo pašpārvaldi Kosovā; |
| --- | --- |

1.9

atzinīgi novērtē Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūciju (KPPI) centienus reformēt vietējo pašpārvaldi Kosovā;

| 1.10 | atgādina, ka decentralizācijai jābūt saistītai ar reālu varas un jo īpaši finansiālo resursu un īpašumu nodošanu proporcionāli jaunajām funkcijām, kas uzticētas vietējām un reģionālajām varām; |
| --- | --- |

1.10

atgādina, ka decentralizācijai jābūt saistītai ar reālu varas un jo īpaši finansiālo resursu un īpašumu nodošanu proporcionāli jaunajām funkcijām, kas uzticētas vietējām un reģionālajām varām;

| 1.11 | atbalsta vietējo un reģionālo varas iestāžu apvienību ļoti svarīgo lomu vietējo un reģionālo varas iestāžu kolektīvo viedokļu paušanā savām valdībām un to nozīmi vietējā un reģionālā līmeņa politiķu darbības potenciāla sekmēšanā; |
| --- | --- |

1.11

atbalsta vietējo un reģionālo varas iestāžu apvienību ļoti svarīgo lomu vietējo un reģionālo varas iestāžu kolektīvo viedokļu paušanā savām valdībām un to nozīmi vietējā un reģionālā līmeņa politiķu darbības potenciāla sekmēšanā;

| 1.12 | atbalsta Komisijas iesaistīšanos augsta līmeņa konsultācijās ar galvenajiem starptautiskajiem dalībniekiem, lai izveidotu saskaņotu politiku attiecībā uz Kosovu; un atzinīgi novērtē lēmumu uzsākt visaptverošu Kosovas standartu ieviešanas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

1.12

atbalsta Komisijas iesaistīšanos augsta līmeņa konsultācijās ar galvenajiem starptautiskajiem dalībniekiem, lai izveidotu saskaņotu politiku attiecībā uz Kosovu; un atzinīgi novērtē lēmumu uzsākt visaptverošu Kosovas standartu ieviešanas pārskatīšanu.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | aicina Komisiju aktīvi iesaistīt Kosovas vietējās varas politisko, sociālo un ekonomisko reformu īstenošanā vietējā līmenī, pilnā mērā respektējot subsidiaritātes, proporcionalitātes un labas pārvaldes principus; |
| --- | --- |

2.1

aicina Komisiju aktīvi iesaistīt Kosovas vietējās varas politisko, sociālo un ekonomisko reformu īstenošanā vietējā līmenī, pilnā mērā respektējot subsidiaritātes, proporcionalitātes un labas pārvaldes principus;

| 2.2 | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar vietējām varām veicināt un atbalstīt informatīvās kampaņas, lai informētu ES pilsoņus par attiecībām ar Kosovu un Kosovas pilsoņus — par ES vērtībām; |
| --- | --- |

2.2

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar vietējām varām veicināt un atbalstīt informatīvās kampaņas, lai informētu ES pilsoņus par attiecībām ar Kosovu un Kosovas pilsoņus — par ES vērtībām;

| 2.3 | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar vietējām varām atbalstīt apmaiņas un mērķsadarbības programmas, kas palīdzēs veicināt savstarpējo sapratni starp pilsoņiem un ES un Kosovas administrācijām, kā arī stiprināt administratīvo kapacitāti vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

2.3

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar vietējām varām atbalstīt apmaiņas un mērķsadarbības programmas, kas palīdzēs veicināt savstarpējo sapratni starp pilsoņiem un ES un Kosovas administrācijām, kā arī stiprināt administratīvo kapacitāti vietējā un reģionālajā līmenī;

| 2.4 | iesaka attiecībā uz Komisijas atbalstu institūciju izveidei īpaši ņemt vērā vietējo pašvaldību kapacitāti, lai sekmētu normatīvo aktu ieviešanu un veicinātu saziņu un sadarbību starp centrālo un vietējo varu; |
| --- | --- |

2.4

iesaka attiecībā uz Komisijas atbalstu institūciju izveidei īpaši ņemt vērā vietējo pašvaldību kapacitāti, lai sekmētu normatīvo aktu ieviešanu un veicinātu saziņu un sadarbību starp centrālo un vietējo varu;

| 2.5 | aicina uz sadarbību un pirmsiestāšanās procesa gaitā gūtās pieredzes un paraugprakses apmaiņu ar ES dalībvalstu, kandidātvalstu un Rietumbalkānu valstu vietējām un reģionālajām varām; |
| --- | --- |

2.5

aicina uz sadarbību un pirmsiestāšanās procesa gaitā gūtās pieredzes un paraugprakses apmaiņu ar ES dalībvalstu, kandidātvalstu un Rietumbalkānu valstu vietējām un reģionālajām varām;

| 2.6 | uzsver, ka viens no veidiem, kā stiprināt drošību un stabilitāti Kosovā un Rietumbalkānu reģionā, ir īstenot aktīvu pārrobežu sadarbību starp vietējām un reģionālajām varām; |
| --- | --- |

2.6

uzsver, ka viens no veidiem, kā stiprināt drošību un stabilitāti Kosovā un Rietumbalkānu reģionā, ir īstenot aktīvu pārrobežu sadarbību starp vietējām un reģionālajām varām;

| 2.7 | aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI), turpināt pašvaldību reformu īstenošanu visā Kosovas teritorijā, palīdzēt vietējām varām Kosovā darboties atbilstoši Eiropas Vietējo pašvaldību hartai un jo īpaši gādāt par to, lai vietējām varām Kosovā tiktu pietiekami nodrošināti nepieciešamie finanšu, zemes resursi, kā arī cilvēkresursi to sociālo un ekonomisko funkciju veikšanai; |
| --- | --- |

2.7

aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI), turpināt pašvaldību reformu īstenošanu visā Kosovas teritorijā, palīdzēt vietējām varām Kosovā darboties atbilstoši Eiropas Vietējo pašvaldību hartai un jo īpaši gādāt par to, lai vietējām varām Kosovā tiktu pietiekami nodrošināti nepieciešamie finanšu, zemes resursi, kā arī cilvēkresursi to sociālo un ekonomisko funkciju veikšanai;

| 2.8 | atgādina visām par standartu ieviešanu atbildīgajām pusēm, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijām (KPPI), ka reģionālo un minoritāšu valodu, kā arī visu kopienu kultūras mantojuma aizsardzība un sekmēšana ir galvenie faktori tolerances un savstarpējās sapratnes veicināšanā plurālistiskā, multietniskā un multikulturālā Kosovā; |
| --- | --- |

2.8

atgādina visām par standartu ieviešanu atbildīgajām pusēm, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijām (KPPI), ka reģionālo un minoritāšu valodu, kā arī visu kopienu kultūras mantojuma aizsardzība un sekmēšana ir galvenie faktori tolerances un savstarpējās sapratnes veicināšanā plurālistiskā, multietniskā un multikulturālā Kosovā;

| 2.9 | aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI) veicināt visu etnisko grupu un kopienu pārstāvju iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesos, īpaši vietējā un municipālajā līmenī, kā arī uzsver, ka multietniskas municipalitātes ir galvenais elements stabilizācijas un saskaņas nostiprināšanas procesā Kosovā; |
| --- | --- |

2.9

aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI) veicināt visu etnisko grupu un kopienu pārstāvju iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesos, īpaši vietējā un municipālajā līmenī, kā arī uzsver, ka multietniskas municipalitātes ir galvenais elements stabilizācijas un saskaņas nostiprināšanas procesā Kosovā;

| 2.10 | iesaka visām par standartu ieviešanu atbildīgajām pusēm, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijām (KPPI), pielikt lielākas pūles, lai visdrīzākajā laikā panāktu konkrētus rezultātus, īpaši attiecībā uz bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos, kā arī personu brīvu pārvietošanos visām kopienām; |
| --- | --- |

2.10

iesaka visām par standartu ieviešanu atbildīgajām pusēm, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijām (KPPI), pielikt lielākas pūles, lai visdrīzākajā laikā panāktu konkrētus rezultātus, īpaši attiecībā uz bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos, kā arī personu brīvu pārvietošanos visām kopienām;

| 2.11 | aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI) veikt pasākumus sadarbībā ar ES un starptautiskajām institūcijām, neaprobežoties tikai ar standartu ieviešanu un būt gatavām ES likumdošanas ieviešanai, tostarp vietējā līmenī; |
| --- | --- |

2.11

aicina visas par standartu ieviešanu atbildīgās puses, īpaši Kosovas pašpārvaldes pagaidu institūcijas (KPPI) veikt pasākumus sadarbībā ar ES un starptautiskajām institūcijām, neaprobežoties tikai ar standartu ieviešanu un būt gatavām ES likumdošanas ieviešanai, tostarp vietējā līmenī;

| 2.12 | iesaka cieši sadarboties ar Eiropas Padomes Eiropas Vietējo un reģionālo varu kongresu (EVRvK) un veicināt Kosovas varas iestāžu plašāku līdzdalību Eiropas demokrātiskajā procesā; |
| --- | --- |

2.12

iesaka cieši sadarboties ar Eiropas Padomes Eiropas Vietējo un reģionālo varu kongresu (EVRvK) un veicināt Kosovas varas iestāžu plašāku līdzdalību Eiropas demokrātiskajā procesā;

| 2.13 | iesaka Finanšu perspektīvās 2007.—2013. gadam paredzēt pietiekamu finansiālo atbalstu Kosovai. |
| --- | --- |

2.13

iesaka Finanšu perspektīvās 2007.—2013. gadam paredzēt pietiekamu finansiālo atbalstu Kosovai.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 73, 23.03.2004., 1. lpp.

1

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/56

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcību pasākuma” Eiropas Kultūras galvaspilsēta “veicināšanai no 2007. gada līdz 2019. gadam”

(2006/C 115/12)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par tematu “Kopienas rīcība pasākuma” Eiropas Kultūras galvaspilsēta “veicināšanai no 2007. gada līdz 2019. gadam” KOM (2005) 209 galīgā red.—2005/0102 (COD),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 30. maija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 25. jūlija lēmumu dot norādījumu Kultūras un izglītības komisijai izstrādāt atzinumu par minēto priekšlikumu,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas iniciatīvu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” veicināšanai (CdR 448/97 fin) (1),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” veicināšanai no 2005. gada līdz 2019. gadam (CdR 393/2003 fin) (2),

ņemot vērā atzinumu par tematu “Kultūra un kultūras atšķirības un to nozīme nākotnes Eiropā”(CdR 447/97 fin)
   (3)
  ,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komisijas atzinumu (CdR 251/2005 rev. 1), kas pieņemts 2005. gada 22. septembrī (ziņotājs: Seamus Murray kgs, Mītas apgabala grāfistes un Īrijas vidējo austrumu reģionālās varas iestādes (IE/NEA-EA) loceklis),

savā 62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Par Eiropas kultūras galvaspilsētu (ECOC)

Reģionu komiteja

| 1.1 | uzskata, ka pasākums “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir spēcīgs mehānisms Eiropas un vietējo kultūru atklāšanai, atbalstīšanai, bagātināšanai un tās vides izjušanai augstu novērtē to, ka “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” statusa piešķiršana ļoti pozitīvi ietekmē ne tikai pilsētas kultūras dzīvi, bet nodrošina ekonomiskās un nodarbinātības iespējas tūrisma, brīvā laika pavadīšanas un sporta nozarēs, būdams nozīmīgs stimuls pilsētas atdzimšanai; |
| --- | --- |

1.1

uzskata, ka pasākums “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir spēcīgs mehānisms Eiropas un vietējo kultūru atklāšanai, atbalstīšanai, bagātināšanai un tās vides izjušanai augstu novērtē to, ka “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” statusa piešķiršana ļoti pozitīvi ietekmē ne tikai pilsētas kultūras dzīvi, bet nodrošina ekonomiskās un nodarbinātības iespējas tūrisma, brīvā laika pavadīšanas un sporta nozarēs, būdams nozīmīgs stimuls pilsētas atdzimšanai;

| 1.2 | apzinās, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekme ir lielāka, ja tas ir attiecīgās pilsētas kultūras attīstības ilgtermiņa stratēģijas sastāvdaļa un akcentē kultūras attīstības procesa noturības sekmēšanas nozīmīgumu. Bez tam Komiteja atzīst to, ka pasākums “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” aizvien vairāk kļūst reģionāls, pilsētām iesaistot tuvāko apkārtni savu kultūras programmu attīstīšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

1.2

apzinās, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekme ir lielāka, ja tas ir attiecīgās pilsētas kultūras attīstības ilgtermiņa stratēģijas sastāvdaļa un akcentē kultūras attīstības procesa noturības sekmēšanas nozīmīgumu. Bez tam Komiteja atzīst to, ka pasākums “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” aizvien vairāk kļūst reģionāls, pilsētām iesaistot tuvāko apkārtni savu kultūras programmu attīstīšanā un īstenošanā;

| 1.3 | uzskata, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” vērtība un potenciāls ir novērtēti nepietiekami — tas galvenokārt ir ES nepietiekama finansiālā atbalsta rezultāts, kā arī trūkstot vēlmei attīstīt pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju, attīstīt procesa pārredzamību no pilsētu redzes viedokļa un trūkstot vēlmei atbalstīt pilsētas to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

1.3

uzskata, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” vērtība un potenciāls ir novērtēti nepietiekami — tas galvenokārt ir ES nepietiekama finansiālā atbalsta rezultāts, kā arī trūkstot vēlmei attīstīt pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju, attīstīt procesa pārredzamību no pilsētu redzes viedokļa un trūkstot vēlmei atbalstīt pilsētas to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanā;

| 1.4 | uzskata, ka, lai gan “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir pietiekami nozīmīgs un svarīgs pasākums, pagātnē Eiropas Savienība to nav izmantojusi Eiropas integrācijas un identitātes veicināšanai. Komiteja uzskata, ka “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir pasākums, kas pilsoņiem palīdz sevi pozitīvi identificēt ar Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

1.4

uzskata, ka, lai gan “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir pietiekami nozīmīgs un svarīgs pasākums, pagātnē Eiropas Savienība to nav izmantojusi Eiropas integrācijas un identitātes veicināšanai. Komiteja uzskata, ka “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ir pasākums, kas pilsoņiem palīdz sevi pozitīvi identificēt ar Eiropas Savienību.

Par ierosināto atlases un pārraudzības kārtību

Reģionu komiteja

| 1.5 | atbalsta Komisijas priekšlikumu pārveidot Eiropas Kultūras galvaspilsētas atlases kārtību un nodrošināt izvirzīto pilsētu pārraudzības procesu to kultūras programmu sagatavošanas laikā; |
| --- | --- |

1.5

atbalsta Komisijas priekšlikumu pārveidot Eiropas Kultūras galvaspilsētas atlases kārtību un nodrošināt izvirzīto pilsētu pārraudzības procesu to kultūras programmu sagatavošanas laikā;

| 1.6 | uzskata, ka Komisijas priekšlikums norāda uz daudziem pašreizējās atlases kārtības trūkumiem. Komiteja atbalsta uzskatu, ka ierosinātā pieeja rada labu līdzsvaru starp nepieciešamajiem elementiem: patiesa un veselīga konkurence pilsētu starpā, atlases komitejas lomas palielināšana, lielāks uzsvars uz pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju, dalībvalstu ieguldījuma atzīšana un Padomes loma nominēšanas un nozīmēšanas procesā; |
| --- | --- |

1.6

uzskata, ka Komisijas priekšlikums norāda uz daudziem pašreizējās atlases kārtības trūkumiem. Komiteja atbalsta uzskatu, ka ierosinātā pieeja rada labu līdzsvaru starp nepieciešamajiem elementiem: patiesa un veselīga konkurence pilsētu starpā, atlases komitejas lomas palielināšana, lielāks uzsvars uz pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju, dalībvalstu ieguldījuma atzīšana un Padomes loma nominēšanas un nozīmēšanas procesā;

| 1.7 | atzinīgi vērtē un atbalsta ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības šādus aspektus:






  — | Eiropas Kultūras galvaspilsētas agrāka izvēle un pārejas perioda pagarināšana, tā ļaujot pilsētām sagatavot kultūras programmas, |
| --- | --- | --- |

1.7

atzinīgi vērtē un atbalsta ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības šādus aspektus:

—

Eiropas Kultūras galvaspilsētas agrāka izvēle un pārejas perioda pagarināšana, tā ļaujot pilsētām sagatavot kultūras programmas,

| — | lielāka skaidrība no pilsētu redzes viedokļa, sagrupējot kultūras programmas kritērijus “Eiropas dimensijā” un “pilsētas un pilsoņu” un nosakot katrai no tām mērķus, |
| --- | --- |

—

lielāka skaidrība no pilsētu redzes viedokļa, sagrupējot kultūras programmas kritērijus “Eiropas dimensijā” un “pilsētas un pilsoņu” un nosakot katrai no tām mērķus,

| — | atlases procesa pārredzamības palielināšana un īpašā uzmanība, kas minētajā procesā piešķirta Eiropas pievienotajai vērtībai, |
| --- | --- |

—

atlases procesa pārredzamības palielināšana un īpašā uzmanība, kas minētajā procesā piešķirta Eiropas pievienotajai vērtībai,

| — | konkurences elementa ieviešana kā stimuls izraudzītajām pilsētām uzlabot to kultūras programmu kvalitāti un mākslinieciskos elementus, |
| --- | --- |

—

konkurences elementa ieviešana kā stimuls izraudzītajām pilsētām uzlabot to kultūras programmu kvalitāti un mākslinieciskos elementus,

| — | izraudzīto pilsētu un Pārraudzības komitejas regulāra saziņa, lai uzraudzītu pasākuma īstenošanas virzību, nodrošinātu vadību un pievērstos iespējamajām problēmām sagatavošanas posma agrākajā stadijā. |
| --- | --- |

—

izraudzīto pilsētu un Pārraudzības komitejas regulāra saziņa, lai uzraudzītu pasākuma īstenošanas virzību, nodrošinātu vadību un pievērstos iespējamajām problēmām sagatavošanas posma agrākajā stadijā.

| 1.8 | lūdz Eiropas Komisiju pilnībā uzskatīt, ka pilsētu nozīmīgums izpaudīsies atlases un pārraudzības procesā, un šajā sakarā uzskata, ka priekšlikums pašreizējā statusā ir gan neskaidrs, gan preskriptīvs, gan rada šaubas tām pilsētām, kas vēlas iemantot “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” statusu. |
| --- | --- |

1.8

lūdz Eiropas Komisiju pilnībā uzskatīt, ka pilsētu nozīmīgums izpaudīsies atlases un pārraudzības procesā, un šajā sakarā uzskata, ka priekšlikums pašreizējā statusā ir gan neskaidrs, gan preskriptīvs, gan rada šaubas tām pilsētām, kas vēlas iemantot “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” statusu.

| 1.9 | izsaka iebildumus pret ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības šādiem aspektiem:






  — | potenciālais apgrūtinājums izraudzītajām pilsētām saistībā ar termiņa vidusposma pārskata, pārraudzības ziņojuma un novērtējuma ziņojuma iesniegšanu. Tas ir nesamērīgi, salīdzinot stipri ierobežoto ES finansiālo ieguldījumu ar vispārējo “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” pilsētu budžetu, un jo īpaši problemātiski tas ir mazām pilsētām, kas vēlas iemantot Eiropas Kultūras galvaspilsētas statusu; |
| --- | --- | --- |

1.9

izsaka iebildumus pret ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības šādiem aspektiem:

—

potenciālais apgrūtinājums izraudzītajām pilsētām saistībā ar termiņa vidusposma pārskata, pārraudzības ziņojuma un novērtējuma ziņojuma iesniegšanu. Tas ir nesamērīgi, salīdzinot stipri ierobežoto ES finansiālo ieguldījumu ar vispārējo “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” pilsētu budžetu, un jo īpaši problemātiski tas ir mazām pilsētām, kas vēlas iemantot Eiropas Kultūras galvaspilsētas statusu;

| — | pamatojoties uz gūto pieredzi, Pārraudzības komitejas spēja programmu sagatavošanas gaitā nodrošināt pilsētas ar ekspertu atbalstu un praktisku pieredzi, īstenojot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākumu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz gūto pieredzi, Pārraudzības komitejas spēja programmu sagatavošanas gaitā nodrošināt pilsētas ar ekspertu atbalstu un praktisku pieredzi, īstenojot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākumu,

| — | iespējamā aizkavēšanās, kas jaunajā izraudzīšanās procesā tomēr pastāv, jo īpaši no brīža, kad dalībvalsts izvirza pilsētas kandidatūru, līdz Padomes lēmumam minēto pilsētu apstiprināt; |
| --- | --- |

—

iespējamā aizkavēšanās, kas jaunajā izraudzīšanās procesā tomēr pastāv, jo īpaši no brīža, kad dalībvalsts izvirza pilsētas kandidatūru, līdz Padomes lēmumam minēto pilsētu apstiprināt;

| 1.10 | uzskata, ka jāprecizē ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības daži aspekti, jo īpaši:






  — | “neatkarīgo ekspertu”, kurus Eiropas institūcijas nozīmē darbam atlases un pārraudzības komitejās, definīcija un iespējamie sarežģījumi, institūcijām minētos pārstāvjus izvirzot, |
| --- | --- | --- |

1.10

uzskata, ka jāprecizē ierosinātās atlases un pārraudzības kārtības daži aspekti, jo īpaši:

—

“neatkarīgo ekspertu”, kurus Eiropas institūcijas nozīmē darbam atlases un pārraudzības komitejās, definīcija un iespējamie sarežģījumi, institūcijām minētos pārstāvjus izvirzot,

| — | prēmijas piešķiršanas kārtība (kā norādīts 11. pantā), kas paredzēta pilsētām, kuras atbilst komitejas kritērijiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

—

prēmijas piešķiršanas kārtība (kā norādīts 11. pantā), kas paredzēta pilsētām, kuras atbilst komitejas kritērijiem un ieteikumiem;

| 1.11 | atbalsta atlases komitejas sastāvu (kā norādīts 5. pantā), ko veido 13 locekļi: 7 locekļi no ES institūcijām un 6 locekļus izvirza dalībvalstis. Komiteja tomēr lūdz atlases komitejā iekļaut vienu pārstāvi no dalībvalstīm nozīmīgas vietējo varu un/vai pilsētas valdību pārstāvošas apvienības; |
| --- | --- |

1.11

atbalsta atlases komitejas sastāvu (kā norādīts 5. pantā), ko veido 13 locekļi: 7 locekļi no ES institūcijām un 6 locekļus izvirza dalībvalstis. Komiteja tomēr lūdz atlases komitejā iekļaut vienu pārstāvi no dalībvalstīm nozīmīgas vietējo varu un/vai pilsētas valdību pārstāvošas apvienības;

| 1.12 | atbalsta kritēriju attiecībā uz divu nominēto pilsētu programmu savstarpēju saikni — tas ir norādīts arī iepriekšējā Komitejas atzinumā (CdR 393/2003 fin) — un uzskata, ka pārraudzības komitejai ir izšķirošā nozīme šādas saskaņas nodrošināšanā jau programmas sagatavošanas posmā, |
| --- | --- |

1.12

atbalsta kritēriju attiecībā uz divu nominēto pilsētu programmu savstarpēju saikni — tas ir norādīts arī iepriekšējā Komitejas atzinumā (CdR 393/2003 fin) — un uzskata, ka pārraudzības komitejai ir izšķirošā nozīme šādas saskaņas nodrošināšanā jau programmas sagatavošanas posmā,

| 1.13 | uzsver to, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietvaros visas dalībvalstis ir vienlīdzīgas neatkarīgi no attiecīgās valsts pievienošanās datuma. Komiteja ar nožēlu secina, ka Eiropas Komisija atkal nav paredzējusi Eiropas Savienības turpmāko paplašināšanu, un lūdz Komisiju precizēt stāvokli tām valstīm, kuras pašreiz risina iestāšanās sarunas. |
| --- | --- |

1.13

uzsver to, ka pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietvaros visas dalībvalstis ir vienlīdzīgas neatkarīgi no attiecīgās valsts pievienošanās datuma. Komiteja ar nožēlu secina, ka Eiropas Komisija atkal nav paredzējusi Eiropas Savienības turpmāko paplašināšanu, un lūdz Komisiju precizēt stāvokli tām valstīm, kuras pašreiz risina iestāšanās sarunas.

Par Eiropas Kultūras galvaspilsētu finansēšanu un atbalstu

Reģionu komiteja

| 1.14 | atbalsta programmas “Kultūra 2007” priekšlikumu katrai Kultūras galvaspilsētai piešķirt trīs reizes lielāku Kopienas atbalstu nekā tas noteikts pašreizējā programmā, jo uzskata, ka tas palielinās ES iesaistes pamanāmību, būs saskaņā ar atkārtoti noteikto uzsvaru uz pilsētu kultūras programmu Eiropas dimensiju un labāk atbildīs izraudzīto pilsētu cerībām; |
| --- | --- |

1.14

atbalsta programmas “Kultūra 2007” priekšlikumu katrai Kultūras galvaspilsētai piešķirt trīs reizes lielāku Kopienas atbalstu nekā tas noteikts pašreizējā programmā, jo uzskata, ka tas palielinās ES iesaistes pamanāmību, būs saskaņā ar atkārtoti noteikto uzsvaru uz pilsētu kultūras programmu Eiropas dimensiju un labāk atbildīs izraudzīto pilsētu cerībām;

| 1.15 | saistībā ar programmu “Kultūra 2007” un sarunām par finanšu plānu 2007. –2013. gadam brīdina pret jebkādu Eiropas Kultūras galvaspilsētas budžeta samazinājumu; |
| --- | --- |

1.15

saistībā ar programmu “Kultūra 2007” un sarunām par finanšu plānu 2007. –2013. gadam brīdina pret jebkādu Eiropas Kultūras galvaspilsētas budžeta samazinājumu;

| 1.16 | uzskata, ka Komisijai nekavējoties jāprecizē priekšlikums par to, kā tā vēlētos finansiāli “ar prēmijām” atbalstīt izraudzītās pilsētas un izskaidrotu tādus iespējamos labumus, ko esošās prakses ietvaros izraudzītajai pilsētai dotu šī kārtība. Turklāt Komitejai vajadzētu lūgt Komisiju lietot citu vārdu nekā “balva” (prize) šādas palīdzības gadījumā, jo balva nozīmē apbalvojumu, kas iegūts sacensību rezultātā pretstatā maksājumam par izpildītiem noteiktas programmas kritērijiem; |
| --- | --- |

1.16

uzskata, ka Komisijai nekavējoties jāprecizē priekšlikums par to, kā tā vēlētos finansiāli “ar prēmijām” atbalstīt izraudzītās pilsētas un izskaidrotu tādus iespējamos labumus, ko esošās prakses ietvaros izraudzītajai pilsētai dotu šī kārtība. Turklāt Komitejai vajadzētu lūgt Komisiju lietot citu vārdu nekā “balva” (prize) šādas palīdzības gadījumā, jo balva nozīmē apbalvojumu, kas iegūts sacensību rezultātā pretstatā maksājumam par izpildītiem noteiktas programmas kritērijiem;

| 1.17 | izsaka bažas par ilgo aizkavēšanos, ar ko bieži nākas sastapties pilsētām, gaidot Kultūras galvaspilsētām paredzēto Eiropas Komisijas maksājumu noformēšanu — līdz nominācijas gada beigām nozīmīga finansējuma daļa pilsētām nav pieejama; |
| --- | --- |

1.17

izsaka bažas par ilgo aizkavēšanos, ar ko bieži nākas sastapties pilsētām, gaidot Kultūras galvaspilsētām paredzēto Eiropas Komisijas maksājumu noformēšanu — līdz nominācijas gada beigām nozīmīga finansējuma daļa pilsētām nav pieejama;

| 1.18 | atbalstītu tālākos priekšlikums attiecībā uz citiem iespējamajiem Komisijas atbalsta veidiem izraudzītajām pilsētām to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

1.18

atbalstītu tālākos priekšlikums attiecībā uz citiem iespējamajiem Komisijas atbalsta veidiem izraudzītajām pilsētām to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanā;

| 1.19 | lai pilsētā nodrošinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” ietekmi ilgākā laika periodā, kā arī nostiprinātu apziņu par pilsētas kultūras mantojumu, Komiteja piekristu Eiropas Komisijas atbalstam arī pēc pilsētas nominācijas gada beigām. Nozīmīgu ieguldījumu šeit varētu dot pārraudzības komiteja, nodrošinot to, ka pilsētu programmās tiek iekļauta kultūras sektora darbības ilgtermiņa perspektīva; to nodrošināt palīdzētu arī ES finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

1.19

lai pilsētā nodrošinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” ietekmi ilgākā laika periodā, kā arī nostiprinātu apziņu par pilsētas kultūras mantojumu, Komiteja piekristu Eiropas Komisijas atbalstam arī pēc pilsētas nominācijas gada beigām. Nozīmīgu ieguldījumu šeit varētu dot pārraudzības komiteja, nodrošinot to, ka pilsētu programmās tiek iekļauta kultūras sektora darbības ilgtermiņa perspektīva; to nodrošināt palīdzētu arī ES finansiālais atbalsts.

Par trešo valstu iesaisti

Reģionu komiteja

| 1.20 | atbalsta Komisijas vispārējo priekšlikumu par trešo valstu iekļaušanu Eiropas Kultūras galvaspilsētas iniciatīvā, atsākot iniciatīvu “Kultūras mēnesis”, nevis papildu Eiropas Kultūras galvaspilsētu no trešās valsts. Komiteja tomēr vēlētos precizēt, kādā veidā “Kultūras mēneša” pasākumus finansēs ES līmenī; |
| --- | --- |

1.20

atbalsta Komisijas vispārējo priekšlikumu par trešo valstu iekļaušanu Eiropas Kultūras galvaspilsētas iniciatīvā, atsākot iniciatīvu “Kultūras mēnesis”, nevis papildu Eiropas Kultūras galvaspilsētu no trešās valsts. Komiteja tomēr vēlētos precizēt, kādā veidā “Kultūras mēneša” pasākumus finansēs ES līmenī;

| 1.21 | uzskata, ka jābūt nominētās Eiropas Kultūras galvaspilsētas un (vismaz divu pēdējo) pilsētu, kurās notiek “Kultūras mēneša” iniciatīva, sinerģijai, koncentrējoties galvenokārt uz pārrobežu un starpreģionu sadarbību kultūras jomā. Minētajiem pasākumiem un saiknei ar “Kultūras mēnesi” jākļūst par pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” kultūras programmu centrālo elementu — Komiteja uzskata, ka šāda pieeja pastiprinās pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

1.21

uzskata, ka jābūt nominētās Eiropas Kultūras galvaspilsētas un (vismaz divu pēdējo) pilsētu, kurās notiek “Kultūras mēneša” iniciatīva, sinerģijai, koncentrējoties galvenokārt uz pārrobežu un starpreģionu sadarbību kultūras jomā. Minētajiem pasākumiem un saiknei ar “Kultūras mēnesi” jākļūst par pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” kultūras programmu centrālo elementu — Komiteja uzskata, ka šāda pieeja pastiprinās pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Eiropas dimensiju;

| 1.22 | tādēļ Komiteja uzskata, ka priekšlikums par trešo valstu līdzdalību nākotnē būtu izstrādājams saistībā ar pašreizējo priekšlikumu par pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”, lai pilsētas izraudzīšanās pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” un iniciatīvai “Kultūras mēnesis” notiktu vienlaicīgi; |
| --- | --- |

1.22

tādēļ Komiteja uzskata, ka priekšlikums par trešo valstu līdzdalību nākotnē būtu izstrādājams saistībā ar pašreizējo priekšlikumu par pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”, lai pilsētas izraudzīšanās pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” un iniciatīvai “Kultūras mēnesis” notiktu vienlaicīgi;

Reģionu komitejas iesaiste

Reģionu komiteja

| 1.23 | joprojām atbalsta savu iesaisti pasākumā “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” un vēlas būt par aktīvu dalībnieku Eiropas Komisijas ierosinātās atlases un pārraudzības norisē; |
| --- | --- |

1.23

joprojām atbalsta savu iesaisti pasākumā “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” un vēlas būt par aktīvu dalībnieku Eiropas Komisijas ierosinātās atlases un pārraudzības norisē;

| 1.24 | lai izraudzīšanās procesā nodrošinātu viena Komitejas locekļa pastāvīgu līdzdalību, Komiteja vēlētos precizēt formulējumu attiecībā uz atlases komitejas locekļu izvirzīšanu (kā noteikts 5. pantā). Lai saglabātu Komitejas aktīvu iesaisti arī tajā gadījumā, kad tās atlases komitejas pārstāvis sanāksmēs piedalīties nevar, Komiteja vēlētos turpināt praktizēt arī ad-personam aizstājēja izvirzīšanu; |
| --- | --- |

1.24

lai izraudzīšanās procesā nodrošinātu viena Komitejas locekļa pastāvīgu līdzdalību, Komiteja vēlētos precizēt formulējumu attiecībā uz atlases komitejas locekļu izvirzīšanu (kā noteikts 5. pantā). Lai saglabātu Komitejas aktīvu iesaisti arī tajā gadījumā, kad tās atlases komitejas pārstāvis sanāksmēs piedalīties nevar, Komiteja vēlētos turpināt praktizēt arī ad-personam aizstājēja izvirzīšanu;

2.   Reģionu komitejas ieteikumi.

Par atlases un pārraudzības kārtību

Reģionu komiteja

| 2.1 | lai veicinātu noturīgu pieeju kultūras attīstībai un pilsētās palielinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekmi un tā mantojuma apziņu, pilsētām Komiteja iesaka izmantot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākumu kā ilgtermiņa kultūras attīstības sastāvdaļu; |
| --- | --- |

2.1

lai veicinātu noturīgu pieeju kultūras attīstībai un pilsētās palielinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekmi un tā mantojuma apziņu, pilsētām Komiteja iesaka izmantot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākumu kā ilgtermiņa kultūras attīstības sastāvdaļu;

| 2.2 | lai pilsētām piešķirtu maksimālo laiku programmu sagatavošanai, Komiteja lūdz Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju pēc iespējas samazināt iespējamo aizkavēšanos no dalībvalstu veiktās pilsētu izvirzīšanas brīža līdz pilsētu izraudzīšanai, ko veic Padome; |
| --- | --- |

2.2

lai pilsētām piešķirtu maksimālo laiku programmu sagatavošanai, Komiteja lūdz Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju pēc iespējas samazināt iespējamo aizkavēšanos no dalībvalstu veiktās pilsētu izvirzīšanas brīža līdz pilsētu izraudzīšanai, ko veic Padome;

| 2.3 | pieprasa Eiropas Kultūras galvaspilsētas atlases komitejā kā vienu no dalībvalstu izvirzītajiem sešiem pārstāvjiem iekļaut pārstāvi no dalībvalstīm nozīmīgas vietējo varu un/vai pilsētas valdību pārstāvošas apvienības; |
| --- | --- |

2.3

pieprasa Eiropas Kultūras galvaspilsētas atlases komitejā kā vienu no dalībvalstu izvirzītajiem sešiem pārstāvjiem iekļaut pārstāvi no dalībvalstīm nozīmīgas vietējo varu un/vai pilsētas valdību pārstāvošas apvienības;

Par atbalstu Eiropas Kultūras galvaspilsētām

Reģionu komiteja

| 2.4 | lūdz Eiropas Komisiju samazināt izraudzīto pilsētu administratīvo slodzi sagatavošanās posma laikā, ieviešot jaunu pārraudzības kārtību; |
| --- | --- |

2.4

lūdz Eiropas Komisiju samazināt izraudzīto pilsētu administratīvo slodzi sagatavošanās posma laikā, ieviešot jaunu pārraudzības kārtību;

| 2.5 | lai atbalstītu plānošanas procesu, Komiteja izsaka lūgumu informēt izraudzītās pilsētas par ES finansiālās palīdzības apjomu ievērojamu laika posmu līdz to programmu īstenošanas uzsākumam. Komiteja atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas nodomu piešķirt “balvu” pilsētām, kuras atbilst attiecīgajiem kritērijiem, sešus mēnešus pirms izraudzīšanas gada sākuma, tomēr vēlas iepazīties ar sīkāku informāciju par to, kā un ar kādiem nosacījumiem šāda “balva” tiktu piešķirta; |
| --- | --- |

2.5

lai atbalstītu plānošanas procesu, Komiteja izsaka lūgumu informēt izraudzītās pilsētas par ES finansiālās palīdzības apjomu ievērojamu laika posmu līdz to programmu īstenošanas uzsākumam. Komiteja atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas nodomu piešķirt “balvu” pilsētām, kuras atbilst attiecīgajiem kritērijiem, sešus mēnešus pirms izraudzīšanas gada sākuma, tomēr vēlas iepazīties ar sīkāku informāciju par to, kā un ar kādiem nosacījumiem šāda “balva” tiktu piešķirta;

| 2.6 | pieprasa, lai Eiropas Komisija nekavējoties racionalizē pieteikšanās kārtību naudas līdzekļu ieguvei un paātrina minēto līdzekļu izmaksu Kultūras galvaspilsētām; |
| --- | --- |

2.6

pieprasa, lai Eiropas Komisija nekavējoties racionalizē pieteikšanās kārtību naudas līdzekļu ieguvei un paātrina minēto līdzekļu izmaksu Kultūras galvaspilsētām;

| 2.7 | izsaka lūgumu kā pārraudzības procesa sastāvdaļu atbalstīt klauzulu par padomdevēju dienestu, tādejādi piešķirot izvirzītajām pilsētām iespēju iepazīties ar praktisko pieredzi un kompetenci. Šim dienestam būtu jāreaģē un jābūt pielāgotam pilsētu vajadzībām, papildinot jebkuru informāciju, kas tiek sniegta pilsētām ar Komisijas tīmekļa vietnes starpniecību, un to varētu veidot:






  a) | nodrošinot pilsētām padomdevēju, piemēram, direktoru un tehnisko ekspertu, sarakstus no pilsētām, kurās pirms tam norisinājās Kultūras galvaspilsētu programmas vai |
| --- | --- | --- |

2.7

izsaka lūgumu kā pārraudzības procesa sastāvdaļu atbalstīt klauzulu par padomdevēju dienestu, tādejādi piešķirot izvirzītajām pilsētām iespēju iepazīties ar praktisko pieredzi un kompetenci. Šim dienestam būtu jāreaģē un jābūt pielāgotam pilsētu vajadzībām, papildinot jebkuru informāciju, kas tiek sniegta pilsētām ar Komisijas tīmekļa vietnes starpniecību, un to varētu veidot:

a)

nodrošinot pilsētām padomdevēju, piemēram, direktoru un tehnisko ekspertu, sarakstus no pilsētām, kurās pirms tam norisinājās Kultūras galvaspilsētu programmas vai

| b) | mudinot šo pieredzes apmaiņu radīt Eiropas Kultūras galvaspilsētu un Kultūras mēnešu tīklā, kurš darbotos kā jaunizraudzīto pilsētu atbalsta dienests; |
| --- | --- |

b)

mudinot šo pieredzes apmaiņu radīt Eiropas Kultūras galvaspilsētu un Kultūras mēnešu tīklā, kurš darbotos kā jaunizraudzīto pilsētu atbalsta dienests;

| 2.8 | lūdz Eiropas Komisiju izvirzīt turpmākus priekšlikumus attiecībā uz citiem iespējamiem tās atbalsta veidiem izraudzītajām pilsētām to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanas procesā, jo īpaši:






  a) | sniedzot pilsētām tiešu atbalstu mārketinga kampaņā, veicot plašāku reklāmas materiālu izplatīšanu un palielinot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma popularitāti, |
| --- | --- | --- |

2.8

lūdz Eiropas Komisiju izvirzīt turpmākus priekšlikumus attiecībā uz citiem iespējamiem tās atbalsta veidiem izraudzītajām pilsētām to kultūras programmu sagatavošanā un īstenošanas procesā, jo īpaši:

a)

sniedzot pilsētām tiešu atbalstu mārketinga kampaņā, veicot plašāku reklāmas materiālu izplatīšanu un palielinot Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma popularitāti,

| b) | veicot vadlīniju sagatavošanu attiecībā uz pilsētu iespējām iekļauties un piemēroties plašajām novērtēšanas un pārraudzības prasībām; |
| --- | --- |

b)

veicot vadlīniju sagatavošanu attiecībā uz pilsētu iespējām iekļauties un piemēroties plašajām novērtēšanas un pārraudzības prasībām;

| 2.9 | izsaka lūgumu Eiropas Komisijai piešķirt pilsētām nelielu finansiālu un cita veida atbalstu arī pēc pilsētas nominācijas gada beigām; tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekmi pilsētā ilgākā laika periodā, ka arī nostiprinātu apziņu par pilsētas kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

2.9

izsaka lūgumu Eiropas Komisijai piešķirt pilsētām nelielu finansiālu un cita veida atbalstu arī pēc pilsētas nominācijas gada beigām; tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” ietekmi pilsētā ilgākā laika periodā, ka arī nostiprinātu apziņu par pilsētas kultūras mantojumu;

Par tālāku iesaisti Eiropas Kultūras galvaspilsētu iniciatīvā

Reģionu komiteja

| 2.10 | lūdz Eiropas Komisiju nekavējoties noskaidrot pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” nosacījumus Eiropas Savienības tālākās paplašināšanas perspektīvā; |
| --- | --- |

2.10

lūdz Eiropas Komisiju nekavējoties noskaidrot pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” nosacījumus Eiropas Savienības tālākās paplašināšanas perspektīvā;

| 2.11 | “Kultūras mēneša” iniciatīvu iesaka organizēt divās trešo valstu pilsētās, izvirzot minētās pilsētas vienlaikus ar Eiropas Kultūras galvaspilsētas izraudzīšanos, lai attiecīgās pilsētas varētu saskaņot savu darbību jau sagatavošanās agrīnā posmā un pastiprināt Eiropas Kultūras galvaspilsētas kultūras programmu Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

2.11

“Kultūras mēneša” iniciatīvu iesaka organizēt divās trešo valstu pilsētās, izvirzot minētās pilsētas vienlaikus ar Eiropas Kultūras galvaspilsētas izraudzīšanos, lai attiecīgās pilsētas varētu saskaņot savu darbību jau sagatavošanās agrīnā posmā un pastiprināt Eiropas Kultūras galvaspilsētas kultūras programmu Eiropas dimensiju;

Par Reģionu komitejas iesaisti

Reģionu komiteja

| 2.12 | uzsver to, ka, turpinot iepriekšējo standarta praksi, atlases komitejā Komiteja jāpārstāv vienam no tās ievēlētajiem locekļiem un, lai sekmētu iekšējo koordināciju, Komiteja lūdz piešķirt iespēju iecelt minēto pārstāvi iecelt nevis uz trijiem, bet gan uz diviem gadiem. |
| --- | --- |

2.12

uzsver to, ka, turpinot iepriekšējo standarta praksi, atlases komitejā Komiteja jāpārstāv vienam no tās ievēlētajiem locekļiem un, lai sekmētu iekšējo koordināciju, Komiteja lūdz piešķirt iespēju iecelt minēto pārstāvi iecelt nevis uz trijiem, bet gan uz diviem gadiem.

1. ieteikums

5. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Reģionu komitejas grozījums |
| --- | --- |
| Divus komitejas locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus Padome, divus Komisija un vienu Reģionu komiteja.
  Šiem atlases komitejas locekļiem ir jābūt neatkarīgiem ekspertiem, kuru starpā nepastāv interešu konflikts un kuriem ir nozīmīga pieredze un ekspertīze kultūras sektorā, pilsētu kultūru attīstīšanā vai Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma organizēšanā.
  Atkāpjoties no 1. apakšpunkta nosacījumiem, viena gada laikā pēc tam, kad lēmums ir stājies spēkā, divus ekspertus nozīmē Komisija uz vienu gadu, divus Eiropas Parlaments uz diviem gadiem, divus Padome uz trijiem gadiem un vienu Reģionu komiteja uz trijiem gadiem. | Divus komitejas locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus Padome, divus Komisija un vienu Reģionu komiteja.
  Šiem atlases komitejas locekļiem ir jābūt vadošiem neatkarīgiem ekspertiem darbiniekiem, kuru starpā nepastāv interešu konflikts un kuriem ir nozīmīga pieredze un ekspertīze kultūras sektorā, pilsētu kultūru attīstīšanā vai Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma organizēšanā.
  Atkāpjoties no 1. apakšpunkta nosacījumiem, viena gada laikā pēc tam, kad lēmums ir stājies spēkā, divus ekspertus
  locekļus nozīmē Komisija uz vienu gadu, divus — Eiropas Parlaments uz diviem gadiem, divus — Padome uz trijiem gadiem un vienu — Reģionu komiteja uz trijiem
  diviem gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Reģionu komitejas grozījums

Divus komitejas locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus Padome, divus Komisija un vienu Reģionu komiteja.

Šiem atlases komitejas locekļiem ir jābūt neatkarīgiem ekspertiem, kuru starpā nepastāv interešu konflikts un kuriem ir nozīmīga pieredze un ekspertīze kultūras sektorā, pilsētu kultūru attīstīšanā vai Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma organizēšanā.

Atkāpjoties no 1. apakšpunkta nosacījumiem, viena gada laikā pēc tam, kad lēmums ir stājies spēkā, divus ekspertus nozīmē Komisija uz vienu gadu, divus Eiropas Parlaments uz diviem gadiem, divus Padome uz trijiem gadiem un vienu Reģionu komiteja uz trijiem gadiem.

Divus komitejas locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus Padome, divus Komisija un vienu Reģionu komiteja.

Šiem atlases komitejas locekļiem ir jābūt vadošiem neatkarīgiem ekspertiem darbiniekiem, kuru starpā nepastāv interešu konflikts un kuriem ir nozīmīga pieredze un ekspertīze kultūras sektorā, pilsētu kultūru attīstīšanā vai Eiropas Kultūras galvaspilsētas pasākuma organizēšanā.

Atkāpjoties no 1. apakšpunkta nosacījumiem, viena gada laikā pēc tam, kad lēmums ir stājies spēkā, divus ekspertus
  locekļus nozīmē Komisija uz vienu gadu, divus — Eiropas Parlaments uz diviem gadiem, divus — Padome uz trijiem gadiem un vienu — Reģionu komiteja uz trijiem
  diviem gadiem.

| 2.13 | lūdz panākt to, ka priekšlikums lēmumam apstiprinātu Reģionu komitejas lomu atlases komitejā un noteiktu atlases komitejas aktīvu līdzdalību jautājumā par izraudzīto pilsētu kultūras programmu saskaņošanu jau programmas sagatavošanas posmā. |
| --- | --- |

2.13

lūdz panākt to, ka priekšlikums lēmumam apstiprinātu Reģionu komitejas lomu atlases komitejā un noteiktu atlases komitejas aktīvu līdzdalību jautājumā par izraudzīto pilsētu kultūras programmu saskaņošanu jau programmas sagatavošanas posmā.

2. ieteikums

9. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Reģionu komitejas grozījums |
| --- | --- |
| Ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms pasākuma sākuma Komisijai ir jāsasauc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas nominētie septiņi eksperti un institūcijas, kas ir atbildīgas par pilsētu, kuras ir nominētas kā Eiropas Kultūras galvaspilsētas, programmu īstenošanu.
  No šī attīstības posma eksperti veido 'pārraudzības komiteju'.
  Tiem ir jātiekas, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, īpaši attiecībā uz programmu eiropeisko vērtību palielināšanu. | Ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms pasākuma sākuma Komisijai ir jāsasauc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un Reģionu komitejas nominētie septiņi locekļi eksperti un institūcijas, kas ir atbildīgas par pilsētu, kuras ir nominētas kā Eiropas Kultūras galvaspilsētas, programmu īstenošanu.
  No šī attīstības posma locekļi
  eksperti
  veidos 'pārraudzības komiteju'.
  Tiem ir jātiekas, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, īpaši attiecībā uz programmu Eiropas pievienoto vērtību un saskaņu starp divu pilsētu programmām . |

Komisijas ierosinātais teksts

Reģionu komitejas grozījums

Ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms pasākuma sākuma Komisijai ir jāsasauc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas nominētie septiņi eksperti un institūcijas, kas ir atbildīgas par pilsētu, kuras ir nominētas kā Eiropas Kultūras galvaspilsētas, programmu īstenošanu.

No šī attīstības posma eksperti veido 'pārraudzības komiteju'.

Tiem ir jātiekas, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, īpaši attiecībā uz programmu eiropeisko vērtību palielināšanu.

Ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms pasākuma sākuma Komisijai ir jāsasauc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un Reģionu komitejas nominētie septiņi locekļi eksperti un institūcijas, kas ir atbildīgas par pilsētu, kuras ir nominētas kā Eiropas Kultūras galvaspilsētas, programmu īstenošanu.

No šī attīstības posma locekļi
  eksperti
  veidos 'pārraudzības komiteju'.

Tiem ir jātiekas, lai novērtētu pasākuma sagatavošanu, īpaši attiecībā uz programmu Eiropas pievienoto vērtību un saskaņu starp divu pilsētu programmām .

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 180, 11.6.1998., 70. lpp.

1

(2)  OV C 121; 30.4.2004., 15. lpp.

2

(3)  OV C 180, 11.6.1998., 63. lpp.

3

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/61

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Zaļā grāmata “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām”” KOM(2005) 94 galīgā red.

(2006/C 115/13)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu par tematu “Zaļā grāmata “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām”” KOM(2005) 94 galīgā red.,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 16. marta lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. daļu apspriesties par minēto jautājumu ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 10. janvāra lēmumu uzdot Ekonomikas un sociālās politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vienu Eiropu visām vecuma grupām — labklājība un solidaritāte starp paaudzēm”, KOM(1999) 221 galīgā red.,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Stokholmas Eiropadomes pieprasīto Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Dalības palielināšana darba tirgū un aktīvās novecošanas veicināšana”, KOM(2002) 9 galīgā red., (CdR 94/2002 fin) (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas atbilde uz pasaules iedzīvotāju novecošanu — ekonomiskā un sociālā progresa veicināšana pasaulē, kas noveco. Eiropas Komisijas ieguldījums Otrajā pasaules asamblejā par novecošanu”, KOM (2002) 143 galīgā red.,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību, KOM(2003) 336 galīgā red., (CdR 223/2003 fin) (2),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Gados vecāku darbinieku nodarbinātības palielināšana un viņu izstāšanās no darba tirgus aizkavēšana”, KOM(2004) 146 galīgā red., (CdR 151/2004 fin), (3),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Zaļo grāmatu par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai, KOM (2004) 811 galīgā red., (CdR 82/2005 fin),

ņemot vērā RK atzinuma projektu 152/2005 rev. 1, ko 2005.gada 23. septembrī pieņēmusi Ekonomikas un sociālās politikas komisija (ziņotājs:
  Roman Línek

  kgs, Pardubices reģiona vicepriekšsēdētājs (Čehija/ETP),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas piezīmes

Reģionu komiteja

attiecībā uz dažiem būtiskiem jautājumiem, kas aplūkoti Zaļajā grāmatā,

Eiropas demogrāfijas problēmas

| 1.1 | uzskata, ka valstu politikās Eiropas un valstu līmenī, kā arī reģionālā un vietējā līmenī jāņem vērā pašreizējās demogrāfiskās izmaiņas Eiropā; |
| --- | --- |

1.1

uzskata, ka valstu politikās Eiropas un valstu līmenī, kā arī reģionālā un vietējā līmenī jāņem vērā pašreizējās demogrāfiskās izmaiņas Eiropā;

| 1.2 | uzskata, ka debatēm par demogrāfiskajām tendencēm un to ietekmes pārvaldību jānotiek Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī un ka minētās debates atbilst Lisabonas stratēģijas īstenošanai, un tām jāsniedz atbildes uz jautājumiem par to, kā:






  — | stiprināt paaudžu solidaritāti jauniešu, pensionāru un vecāka gadagājuma personu lielākas sociālās integrācijas ceļā; |
| --- | --- | --- |

1.2

uzskata, ka debatēm par demogrāfiskajām tendencēm un to ietekmes pārvaldību jānotiek Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī un ka minētās debates atbilst Lisabonas stratēģijas īstenošanai, un tām jāsniedz atbildes uz jautājumiem par to, kā:

—

stiprināt paaudžu solidaritāti jauniešu, pensionāru un vecāka gadagājuma personu lielākas sociālās integrācijas ceļā;

| — | sekmēt dzīves kvalitāti, sasniegt augstu kopējo veselības līmeni, nodrošināt mūžizglītību, tostarp pensionāriem; |
| --- | --- |

—

sekmēt dzīves kvalitāti, sasniegt augstu kopējo veselības līmeni, nodrošināt mūžizglītību, tostarp pensionāriem;

| — | nodrošināt ražošanas sistēmas un sociālās aizsardzības sistēmas atbilstību novecojošas sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

nodrošināt ražošanas sistēmas un sociālās aizsardzības sistēmas atbilstību novecojošas sabiedrības vajadzībām;

| — | nodrošināt novecošanas faktora vērā ņemšanu visās politiskajās darbībās; |
| --- | --- |

—

nodrošināt novecošanas faktora vērā ņemšanu visās politiskajās darbībās;

| — | stiprināt ģimenes un vientuļo vecāku sociālo statusu. |
| --- | --- |

—

stiprināt ģimenes un vientuļo vecāku sociālo statusu.

Uzskata, ka visās jomās būtu jārada ģimenēm, bērniem un viņu vecākiem, aizbildņiem, aizgādnībā esošām personām un viņu radiniekiem labvēlīgāka sociāla vide un nosacījumi, lai ļautu iedzīvotājiem īstenot pašiem savas dzīves stratēģijas, realizējot savas ieceres kā laulātiem draugiem vai vecākiem, vienlaikus respektējot dažādu ģimeņu tipu un katra ģimenes locekļa intereses un specifiskās vajadzības. Tam, pirmām kārtām, nepieciešams ģimeņu ekonomiskās drošības un nākotnes perspektīvu nodrošinājums. Šajā sakarā ekonomikas un darba tirgus politika ir obligāts nosacījums sekmīgai politikai ģimenes jomā;

| 1.3 | uzskata, ka labāka profesionālās un ģimenes dzīves saskaņa var uzlabot bērnu audzināšanu un dot ieguldījumu aizgādnībā esošo cilvēku kopšanā, piem., piedāvājot ģimenēm dažādus pakalpojumus, kā arī ar jauniem pasākumiem bērna kopšanas atvaļinājuma jomā attiecībā uz abiem vecākiem; |
| --- | --- |

1.3

uzskata, ka labāka profesionālās un ģimenes dzīves saskaņa var uzlabot bērnu audzināšanu un dot ieguldījumu aizgādnībā esošo cilvēku kopšanā, piem., piedāvājot ģimenēm dažādus pakalpojumus, kā arī ar jauniem pasākumiem bērna kopšanas atvaļinājuma jomā attiecībā uz abiem vecākiem;

| 1.4 | uzskata, ka valsts un privātā sektora piedāvāti pakalpojumi var veicināt līdzsvarotāku sadzīves un ģimenes pienākumu sadalījumu starp vīriešiem un sievietēm, ļaujot abiem vecākiem piedalīties bērna(-u) audzināšanā saskaņā ar viņu iespējām un savstarpēju vienošanos, kā arī ievērojot dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

1.4

uzskata, ka valsts un privātā sektora piedāvāti pakalpojumi var veicināt līdzsvarotāku sadzīves un ģimenes pienākumu sadalījumu starp vīriešiem un sievietēm, ļaujot abiem vecākiem piedalīties bērna(-u) audzināšanā saskaņā ar viņu iespējām un savstarpēju vienošanos, kā arī ievērojot dzimumu līdztiesību;

| 1.5 | ierosina, ka sieviešu līdzdalība darba tirgū ir jāveicina. Šī mērķa sasniegšanai ir jāattīsta un jāsekmē aktīvi pasākumi, tai skaitā korektīvi pasākumi, lai nediskriminētu ģimenes, kurās ir tikai viens no vecākiem; |
| --- | --- |

1.5

ierosina, ka sieviešu līdzdalība darba tirgū ir jāveicina. Šī mērķa sasniegšanai ir jāattīsta un jāsekmē aktīvi pasākumi, tai skaitā korektīvi pasākumi, lai nediskriminētu ģimenes, kurās ir tikai viens no vecākiem;

| 1.6 | uzskata, ka sociālo un izglītojošo pakalpojumu piedāvājumu bērniem vecumā līdz 3 gadiem un gados vecāku cilvēku un aizgādnībā esošu personu aprūpes sistēmu izveidi valsts un privātajā sektorā var uzlabot, nosakot likumīgu pamatojumu — ja tas vēl nav izdarīts — tas veicinātu privātā sektora iesaistīšanos minētajā jomā, piemēram, paredzot atvieglojumus šādu pakalpojumu sniedzējiem un izmantotājiem; |
| --- | --- |

1.6

uzskata, ka sociālo un izglītojošo pakalpojumu piedāvājumu bērniem vecumā līdz 3 gadiem un gados vecāku cilvēku un aizgādnībā esošu personu aprūpes sistēmu izveidi valsts un privātajā sektorā var uzlabot, nosakot likumīgu pamatojumu — ja tas vēl nav izdarīts — tas veicinātu privātā sektora iesaistīšanos minētajā jomā, piemēram, paredzot atvieglojumus šādu pakalpojumu sniedzējiem un izmantotājiem;

| 1.7 | uzsver, ka bērnu vecāku, jo īpaši jaunu laulāto draugu piekļuve darba tirgum, viņu profesionālā izaugsme un iespēja izvēlēties bērnu skaitu ģimenē ir jāatstāj pašas ģimenes ziņā ar nosacījumu, ka ir izskausta jebkāda diskriminācija pret ģimenēm, kurās aug bērni; |
| --- | --- |

1.7

uzsver, ka bērnu vecāku, jo īpaši jaunu laulāto draugu piekļuve darba tirgum, viņu profesionālā izaugsme un iespēja izvēlēties bērnu skaitu ģimenē ir jāatstāj pašas ģimenes ziņā ar nosacījumu, ka ir izskausta jebkāda diskriminācija pret ģimenēm, kurās aug bērni;

| 1.8 | apzinās spiedienu, kādu pašreizējās demogrāfiskās izmaiņas Eiropā radīs darba tirgū un sociālās nodrošināšanas sistēmās. Komiteja uzsver, ka ir nepieciešams nekavējoties veikt atbilstošus pasākumus gados vecāku strādājošo situācijas uzlabošanai darba tirgū un uzsākt politiskas iniciatīvas, kas ne tikai apgrieztu šo tendenci pretējā virzienā, bet arī pavērtu jaunas perspektīvas, kā uzlabot profesionālās dzīves kvalitāti, nodrošināt tiesības uz izglītību visā dzīves garumā, integrēt nelabvēlīgas sociālās vides pārstāvjus vai nelīdztiesības darba tirgū upurus, palielināt pensiju sistēmas elastību un, ja nepieciešams, pakāpeniski pagarināt aktīvā darba mūža ilgumu. Reģionu komiteja vēlas uzsākt plašas debates par visu pilsoņu tiesībām uz pieņemama līmeņa pensiju, ieskaitot strādājošos netipiskās profesijās vai nelabvēlīgā situācijā esošas iedzīvotāju grupas; |
| --- | --- |

1.8

apzinās spiedienu, kādu pašreizējās demogrāfiskās izmaiņas Eiropā radīs darba tirgū un sociālās nodrošināšanas sistēmās. Komiteja uzsver, ka ir nepieciešams nekavējoties veikt atbilstošus pasākumus gados vecāku strādājošo situācijas uzlabošanai darba tirgū un uzsākt politiskas iniciatīvas, kas ne tikai apgrieztu šo tendenci pretējā virzienā, bet arī pavērtu jaunas perspektīvas, kā uzlabot profesionālās dzīves kvalitāti, nodrošināt tiesības uz izglītību visā dzīves garumā, integrēt nelabvēlīgas sociālās vides pārstāvjus vai nelīdztiesības darba tirgū upurus, palielināt pensiju sistēmas elastību un, ja nepieciešams, pakāpeniski pagarināt aktīvā darba mūža ilgumu. Reģionu komiteja vēlas uzsākt plašas debates par visu pilsoņu tiesībām uz pieņemama līmeņa pensiju, ieskaitot strādājošos netipiskās profesijās vai nelabvēlīgā situācijā esošas iedzīvotāju grupas;

| 1.9 | uzskata, ka darbaspējīgo personu skaita samazināšanās dēļ darbaspēka pieauguma nodrošināšanai būs nepieciešams veikt darba tirgus analīzi un ciešāk sadarboties visām sabiedrības grupām. Tāpat kā nepieciešams nodrošināt prasībām pielāgotu apmācību, ļoti vajadzīga ir 2) mērķtiecīga darbinieku pieņemšana darbā, b) papildpasākumi kā, piemēram, mācības ar lielāku uzsvaru nevis uz teoriju, bet gan uz praksi, c) personu, kam ir tiesības studēt, skaita palielināšana, un d) pasākumi, kas nodrošinātu absolventu palikšanu ekonomiski mazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

1.9

uzskata, ka darbaspējīgo personu skaita samazināšanās dēļ darbaspēka pieauguma nodrošināšanai būs nepieciešams veikt darba tirgus analīzi un ciešāk sadarboties visām sabiedrības grupām. Tāpat kā nepieciešams nodrošināt prasībām pielāgotu apmācību, ļoti vajadzīga ir 2) mērķtiecīga darbinieku pieņemšana darbā, b) papildpasākumi kā, piemēram, mācības ar lielāku uzsvaru nevis uz teoriju, bet gan uz praksi, c) personu, kam ir tiesības studēt, skaita palielināšana, un d) pasākumi, kas nodrošinātu absolventu palikšanu ekonomiski mazāk attīstītajos reģionos;

| 1.10 | uzsver, ka izglītošana ir galvenais veids, kā informēt ieceļotājus ne tikai par pieejamajiem līdzekļiem, bet arī par sabiedrības, kurā viņi vēlas dzīvot, galvenajām iezīmēm. |
| --- | --- |

1.10

uzsver, ka izglītošana ir galvenais veids, kā informēt ieceļotājus ne tikai par pieejamajiem līdzekļiem, bet arī par sabiedrības, kurā viņi vēlas dzīvot, galvenajām iezīmēm.

| 1.11 | atzīmē, ka imigrācija viena pati nevar atrisināt visas problēmas, ko rada sabiedrības novecošana; tā nevar arī aizstāt ekonomikas reformas vai apmierināt prasības pēc darba tirgus lielāka elastīguma, kaut arī imigrācija var būt papildfaktors, risinot pašreizējo demogrāfisko tendenci Eiropā; |
| --- | --- |

1.11

atzīmē, ka imigrācija viena pati nevar atrisināt visas problēmas, ko rada sabiedrības novecošana; tā nevar arī aizstāt ekonomikas reformas vai apmierināt prasības pēc darba tirgus lielāka elastīguma, kaut arī imigrācija var būt papildfaktors, risinot pašreizējo demogrāfisko tendenci Eiropā;

| 1.12 | uzskata, ka Eiropas sabiedrībai imigrācija ir jāuzskata par resursu, bet tas nevar būt vienīgais risinājums attiecībā uz Eiropas iedzīvotāju novecošanu. Imigrantu, jo īpaši jaunatnes un gados vecāko imigrantu, integrācijas politikām, galvenās sociālās kohēzijas nodrošinātājām arvien izteiktākā daudzkultūru vidē, kāda ir raksturīga 21. gs. Eiropai, vajadzētu aptvert ekonomikas, sociālo un kultūras jomu. Nepietiekama imigrantu integrācija tomēr rada risku, ka varētu īstermiņā pieaugt valsts izmaksas sociālajā jomā. No RK viedokļa cīņa pret diskrimināciju (galvenokārt sakarā ar piederību mazākumtautībām) būtu jāpastiprina un dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās varas, jāaicina apmainīties ar informāciju par labāko praksi; |
| --- | --- |

1.12

uzskata, ka Eiropas sabiedrībai imigrācija ir jāuzskata par resursu, bet tas nevar būt vienīgais risinājums attiecībā uz Eiropas iedzīvotāju novecošanu. Imigrantu, jo īpaši jaunatnes un gados vecāko imigrantu, integrācijas politikām, galvenās sociālās kohēzijas nodrošinātājām arvien izteiktākā daudzkultūru vidē, kāda ir raksturīga 21. gs. Eiropai, vajadzētu aptvert ekonomikas, sociālo un kultūras jomu. Nepietiekama imigrantu integrācija tomēr rada risku, ka varētu īstermiņā pieaugt valsts izmaksas sociālajā jomā. No RK viedokļa cīņa pret diskrimināciju (galvenokārt sakarā ar piederību mazākumtautībām) būtu jāpastiprina un dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās varas, jāaicina apmainīties ar informāciju par labāko praksi;

| 1.13 | uzskata, ka Kopienas instrumenti, jo īpaši tiesību akti diskriminācijas apkarošanas jomā, struktūrfondi un stratēģija nodarbinātībai varētu ievērojami stiprināt imigrantu integrāciju Eiropas vērtību sistēmā; |
| --- | --- |

1.13

uzskata, ka Kopienas instrumenti, jo īpaši tiesību akti diskriminācijas apkarošanas jomā, struktūrfondi un stratēģija nodarbinātībai varētu ievērojami stiprināt imigrantu integrāciju Eiropas vērtību sistēmā;

| 1.14 | uzskata, ka piemērota Eiropas Savienības migrācijas politika varētu būt izšķirošais impulss ar ieceļošanu saistīto problēmu risināšanā un ka tā var arī atvieglot Savienības teritorijā ieceļojušo personu integrēšanos, kā arī padarīt iespējamu nelegālās ieceļošanas novēršanu un līdz ar to rast adekvātu risinājumu darbaspēka trūkuma Savienības darba tirgū problēmai. |
| --- | --- |

1.14

uzskata, ka piemērota Eiropas Savienības migrācijas politika varētu būt izšķirošais impulss ar ieceļošanu saistīto problēmu risināšanā un ka tā var arī atvieglot Savienības teritorijā ieceļojušo personu integrēšanos, kā arī padarīt iespējamu nelegālās ieceļošanas novēršanu un līdz ar to rast adekvātu risinājumu darbaspēka trūkuma Savienības darba tirgū problēmai.

Jauna solidaritāte paaudžu starpā

| 1.15 | uzsver, ka katram bērnam jāsaņem kompleksa audzināšana, kas ļauj attīstīties personībai ar sociokulturālu orientāciju un vērtību izpratni un kura spēj dzīvot pilnvērtīgu dzīvi un reaģēt uz dažādām dzīves situācijām, saglabājot savus plānus un nodomus. Ģimene ir tā, kam jāuzņemas galvenā atbildība par bērnu veselīgu fizisko un psihisko attīstību; |
| --- | --- |

1.15

uzsver, ka katram bērnam jāsaņem kompleksa audzināšana, kas ļauj attīstīties personībai ar sociokulturālu orientāciju un vērtību izpratni un kura spēj dzīvot pilnvērtīgu dzīvi un reaģēt uz dažādām dzīves situācijām, saglabājot savus plānus un nodomus. Ģimene ir tā, kam jāuzņemas galvenā atbildība par bērnu veselīgu fizisko un psihisko attīstību;

| 1.16 | uzsver nepieciešamību uzskatīt nepilngadīgos par aktīvām, līdzdalīgām un radošām personām, kas spēj mainīt personīgo un sociālo vidi, kā arī tajā piedalīties, saprast tajā esošās vajadzības un spēt risināt šajā vidē pastāvošās, kā arī savu tuvāko cilvēku problēmas, un uzsver, ka nepilngadīgo tiesību būtiskais saturs nedrīkst tikt ierobežots, pamatojoties uz to ievērošanai pamatā esošo sociālo resursu trūkumu. |
| --- | --- |

1.16

uzsver nepieciešamību uzskatīt nepilngadīgos par aktīvām, līdzdalīgām un radošām personām, kas spēj mainīt personīgo un sociālo vidi, kā arī tajā piedalīties, saprast tajā esošās vajadzības un spēt risināt šajā vidē pastāvošās, kā arī savu tuvāko cilvēku problēmas, un uzsver, ka nepilngadīgo tiesību būtiskais saturs nedrīkst tikt ierobežots, pamatojoties uz to ievērošanai pamatā esošo sociālo resursu trūkumu.

| 1.17 | uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt nozīmi, ko vairākas dalībvalstu reģionālās varas piešķir apmācībai. Atzīmē, ka izmaiņas sākotnējā apmācībā ir radušās saistībā ar jauno koncepciju par mūžizglītību, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt iespēju vienlīdzību izglītības jomā un pilnīgu integrāciju sabiedrībā. Sākotnējā apmācība ir jāsaista ar pieaugušo izglītību, ņemot vērā konkrētu grupu atšķirīgās vajadzības izglītības jomā; |
| --- | --- |

1.17

uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt nozīmi, ko vairākas dalībvalstu reģionālās varas piešķir apmācībai. Atzīmē, ka izmaiņas sākotnējā apmācībā ir radušās saistībā ar jauno koncepciju par mūžizglītību, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt iespēju vienlīdzību izglītības jomā un pilnīgu integrāciju sabiedrībā. Sākotnējā apmācība ir jāsaista ar pieaugušo izglītību, ņemot vērā konkrētu grupu atšķirīgās vajadzības izglītības jomā;

| 1.18 | uzskata, ka izglītības sistēma var radīt labvēlīgus nosacījumus jaunatnes iesaistīšanai darba dzīvē pēc skolas beigšanas, ja sākotnējā apmācība ir saistīta ar darbu un turpmākajām studijām, ja mācības ir apvienotas ar praktisko darbu un, visbeidzot, ja ir efektīva informācijas un konsultatīvās sistēma, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

1.18

uzskata, ka izglītības sistēma var radīt labvēlīgus nosacījumus jaunatnes iesaistīšanai darba dzīvē pēc skolas beigšanas, ja sākotnējā apmācība ir saistīta ar darbu un turpmākajām studijām, ja mācības ir apvienotas ar praktisko darbu un, visbeidzot, ja ir efektīva informācijas un konsultatīvās sistēma, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī;

| 1.19 | uzskata, ka iespēja īslaicīgi mainīt pilnu un nepilnu darba laiku vīriešiem un sievietēm, elastīgs darba laiks un jaunas nodarbinātības formas, piemēram, mājdarbs, varētu veicināt pielāgošanos katras vecuma grupas konkrētajām vajadzībām un dotu iespēju modernizēt darba organizāciju; |
| --- | --- |

1.19

uzskata, ka iespēja īslaicīgi mainīt pilnu un nepilnu darba laiku vīriešiem un sievietēm, elastīgs darba laiks un jaunas nodarbinātības formas, piemēram, mājdarbs, varētu veicināt pielāgošanos katras vecuma grupas konkrētajām vajadzībām un dotu iespēju modernizēt darba organizāciju;

| 1.20 | ir pārliecināta, ka Eiropadomes 2001. gada 23. un 24. martā Stokholmā nosprausto mērķi līdz 2010. gadam palielināt nodarbinātības līmeni līdz 50 % vīriešiem un sievietēm starp 55 un 64 gadiem varēs sasniegt tikai tādā gadījumā, ja, palielinot strādājošo vidējo vecumu, vienlaicīgi tiks uzlabota darba organizēšana, īpaši mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

1.20

ir pārliecināta, ka Eiropadomes 2001. gada 23. un 24. martā Stokholmā nosprausto mērķi līdz 2010. gadam palielināt nodarbinātības līmeni līdz 50 % vīriešiem un sievietēm starp 55 un 64 gadiem varēs sasniegt tikai tādā gadījumā, ja, palielinot strādājošo vidējo vecumu, vienlaicīgi tiks uzlabota darba organizēšana, īpaši mūžizglītības jomā;

| 1.21 | uzskata, ka gados vecāki cilvēki vairāk jāiesaista sabiedriskajā darbā. Tā varētu būt gan bērnu, jauniešu un veco cilvēku aprūpe, darbs kultūras jomā, gan arī ļoti vecu cilvēku kopšana un aprūpe. Savstarpēja aprūpe un draudzīga interese ļauj gados vecajiem cilvēkiem izvairīties no vientulības, stiprina veselību un saglabā viņu iesaisti sabiedrībā; |
| --- | --- |

1.21

uzskata, ka gados vecāki cilvēki vairāk jāiesaista sabiedriskajā darbā. Tā varētu būt gan bērnu, jauniešu un veco cilvēku aprūpe, darbs kultūras jomā, gan arī ļoti vecu cilvēku kopšana un aprūpe. Savstarpēja aprūpe un draudzīga interese ļauj gados vecajiem cilvēkiem izvairīties no vientulības, stiprina veselību un saglabā viņu iesaisti sabiedrībā;

| 1.22 | uzskata, ka gados vecāku cilvēku piedalīšanos ekonomiskajā un sociālajā dzīvē var nodrošināt, radot darbavietā apstākļus, kas ļauj strādāt atkarībā no strādājošo spējām. Ne vienmēr gados vecāku cilvēku darba produktivitāte ir zemāka par jaunāku cilvēku darba produktivitāti. Attiecībā uz sociālo jomu gados vecāki cilvēki jāmudina atbalstīt savus bērnus, nododot viņiem savas zināšanas un profesionālo pieredzi; |
| --- | --- |

1.22

uzskata, ka gados vecāku cilvēku piedalīšanos ekonomiskajā un sociālajā dzīvē var nodrošināt, radot darbavietā apstākļus, kas ļauj strādāt atkarībā no strādājošo spējām. Ne vienmēr gados vecāku cilvēku darba produktivitāte ir zemāka par jaunāku cilvēku darba produktivitāti. Attiecībā uz sociālo jomu gados vecāki cilvēki jāmudina atbalstīt savus bērnus, nododot viņiem savas zināšanas un profesionālo pieredzi;

| 1.23 | uzskata, ka, lai nodrošinātu pensionēto pilsoņu pārvietošanos no vienas dalībvalsts uz citu, nepieciešami attiecīgi tiesību akti, kas attiecas uz sociālo aizsardzību un veselības aprūpes jautājumiem saistībā ar iekšējo migrāciju Eiropas Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

1.23

uzskata, ka, lai nodrošinātu pensionēto pilsoņu pārvietošanos no vienas dalībvalsts uz citu, nepieciešami attiecīgi tiesību akti, kas attiecas uz sociālo aizsardzību un veselības aprūpes jautājumiem saistībā ar iekšējo migrāciju Eiropas Savienības teritorijā;

| 1.24 | uzskata, ka ir jānošķir izdienas pensijas no apgādības pabalstiem personām, kam nepieciešama aprūpe; |
| --- | --- |

1.24

uzskata, ka ir jānošķir izdienas pensijas no apgādības pabalstiem personām, kam nepieciešama aprūpe;

| 1.25 | vīriešu un sieviešu nevienlīdzības iemesls ir liela atšķirība starp vīriešu un sieviešu atalgojumu, profesionālā segregācija, apmācības iespēju trūkums sievietēm, nepietiekami labvēlīga politika profesionālās un privātās dzīves apvienošanai, nepietiekamie sociālie dienesti, kas ir raksturīgi lielākajai daļai Eiropas Savienības dalībvalstu. Īstena dzimumu līdztiesības politika kopā ar bērnu kopšanas atvaļinājumu veicināšanu vīriešiem, dodot viņiem iespēju uzņemties rūpes par bērniem un vecāka gada gājuma personām, sekmētu sieviešu pensionēšanās nosacījumus. Valsts varas iestādēm ir jāiesaistās sieviešu nabadzības apkarošanā; |
| --- | --- |

1.25

vīriešu un sieviešu nevienlīdzības iemesls ir liela atšķirība starp vīriešu un sieviešu atalgojumu, profesionālā segregācija, apmācības iespēju trūkums sievietēm, nepietiekami labvēlīga politika profesionālās un privātās dzīves apvienošanai, nepietiekamie sociālie dienesti, kas ir raksturīgi lielākajai daļai Eiropas Savienības dalībvalstu. Īstena dzimumu līdztiesības politika kopā ar bērnu kopšanas atvaļinājumu veicināšanu vīriešiem, dodot viņiem iespēju uzņemties rūpes par bērniem un vecāka gada gājuma personām, sekmētu sieviešu pensionēšanās nosacījumus. Valsts varas iestādēm ir jāiesaistās sieviešu nabadzības apkarošanā;

| 1.26 | uzskata, ka gados vecāku cilvēku atbalsts pamatojams gan uz tradicionālās izglītības un apmācības principiem, gan uz modernu izglītības un apmācības koncepciju visas dzīves garumā (piemēram, e-mācīšanos). Ieviešot jaunas profesionālās aktivitātes formas, ir jāveicina tāldarbs un Interneta un citu moderno tehnoloģiju izmantošana. Gados vecākiem cilvēkiem vajadzētu vairāk piedalīties sabiedriskajā dzīvē. Jāatbalsta viņu palikšana darba tirgū, kas nodrošinātu sabiedrībai ievērojamus profesionālos un ekonomiskos resursus. |
| --- | --- |

1.26

uzskata, ka gados vecāku cilvēku atbalsts pamatojams gan uz tradicionālās izglītības un apmācības principiem, gan uz modernu izglītības un apmācības koncepciju visas dzīves garumā (piemēram, e-mācīšanos). Ieviešot jaunas profesionālās aktivitātes formas, ir jāveicina tāldarbs un Interneta un citu moderno tehnoloģiju izmantošana. Gados vecākiem cilvēkiem vajadzētu vairāk piedalīties sabiedriskajā dzīvē. Jāatbalsta viņu palikšana darba tirgū, kas nodrošinātu sabiedrībai ievērojamus profesionālos un ekonomiskos resursus.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | piekrīt, ka Eiropas Savienības sociālajā un nodarbinātības politikā sistemātiski jāiekļauj stratēģija nodarbinātībai visas dzīves garumā, lai atbalstītu reformas un Lisabonas stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

2.1

piekrīt, ka Eiropas Savienības sociālajā un nodarbinātības politikā sistemātiski jāiekļauj stratēģija nodarbinātībai visas dzīves garumā, lai atbalstītu reformas un Lisabonas stratēģijas īstenošanu;

| 2.2 | iesaka reģionālajām un vietējām varām savas atbildības ietvaros izstrādāt integrētu politiku ar nolūku iedrošināt nepilngadīgos ar piemērotu resursu palīdzību, sevišķi atsaucoties uz tiesībām, kas nostiprinātas katras dalībvalsts tiesību aktos un Pamattiesību hartas sadaļā par nepilngadīgo tiesībām; |
| --- | --- |

2.2

iesaka reģionālajām un vietējām varām savas atbildības ietvaros izstrādāt integrētu politiku ar nolūku iedrošināt nepilngadīgos ar piemērotu resursu palīdzību, sevišķi atsaucoties uz tiesībām, kas nostiprinātas katras dalībvalsts tiesību aktos un Pamattiesību hartas sadaļā par nepilngadīgo tiesībām;

| 2.3 | ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai vajadzētu vairāk vērst politisko dalībnieku un privātā sektora uzmanību uz dažādu politiku ietekmi uz cilvēku dzīvi, ieviešot politisko iniciatīvu attiecībā uz darba kvalitāti, līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, darbalaiku, izglītību un mūžizglītību, bērnu un citu apgādībā esošu personu aprūpi, dzīves kvalitāti, vienlīdzīgām iespējām, sociālo integrāciju un sociālās drošības sistēmu modernizāciju “ietekmes uz mūža gājumu analīzi”; |
| --- | --- |

2.3

ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai vajadzētu vairāk vērst politisko dalībnieku un privātā sektora uzmanību uz dažādu politiku ietekmi uz cilvēku dzīvi, ieviešot politisko iniciatīvu attiecībā uz darba kvalitāti, līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, darbalaiku, izglītību un mūžizglītību, bērnu un citu apgādībā esošu personu aprūpi, dzīves kvalitāti, vienlīdzīgām iespējām, sociālo integrāciju un sociālās drošības sistēmu modernizāciju “ietekmes uz mūža gājumu analīzi”;

| 2.4 | uzsver, ka Eiropas Savienībai Zaļās grāmatas par demogrāfiskajām izmaiņām izpildes kontroles ietvaros vajadzētu uzsākt tālāku diskusiju par to politiku nozīmību, kuras ietekmē cilvēku dzīvi, dažādos politiskos forumos kā Ministru Padome, sociālais un pilsoniskais dialogs, kompetentas ES organizācijas u.tml.; |
| --- | --- |

2.4

uzsver, ka Eiropas Savienībai Zaļās grāmatas par demogrāfiskajām izmaiņām izpildes kontroles ietvaros vajadzētu uzsākt tālāku diskusiju par to politiku nozīmību, kuras ietekmē cilvēku dzīvi, dažādos politiskos forumos kā Ministru Padome, sociālais un pilsoniskais dialogs, kompetentas ES organizācijas u.tml.;

| 2.5 | ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt pētniecību, kā padziļināt zināšanas par profesionālo karjeru attīstību un to ietekmi visā dzīves garumā uz ienākumiem, nodarbinātību, sociālo drošību un līdzsvaru starp profesionālo un personisko dzīvi; |
| --- | --- |

2.5

ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt pētniecību, kā padziļināt zināšanas par profesionālo karjeru attīstību un to ietekmi visā dzīves garumā uz ienākumiem, nodarbinātību, sociālo drošību un līdzsvaru starp profesionālo un personisko dzīvi;

| 2.6 | aicina ES un dalībvalstis veicināt labvēlīgāku sociālo klimatu un radīt labākus apstākļus ģimenēm — bērniem un viņu vecākiem vai aizbildņiem; |
| --- | --- |

2.6

aicina ES un dalībvalstis veicināt labvēlīgāku sociālo klimatu un radīt labākus apstākļus ģimenēm — bērniem un viņu vecākiem vai aizbildņiem;

| 2.7 | uzsver, ka ģimenes veicināšana ir galvenais faktors, lai izmainītu demogrāfisko pārmaiņu tendenci Eiropas Savienībā, kas apdraud turpmāko ekonomikas dzīvotspēju un sociālo stabilitāti. Efektīva ģimenes politika būtu jārealizē, ievērojot subsidiaritātes principu un sadarbojoties ar plašu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku spektru gan reģionālā, gan vietējā līmenī. |
| --- | --- |

2.7

uzsver, ka ģimenes veicināšana ir galvenais faktors, lai izmainītu demogrāfisko pārmaiņu tendenci Eiropas Savienībā, kas apdraud turpmāko ekonomikas dzīvotspēju un sociālo stabilitāti. Efektīva ģimenes politika būtu jārealizē, ievērojot subsidiaritātes principu un sadarbojoties ar plašu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku spektru gan reģionālā, gan vietējā līmenī.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 287, 22.11.2002, 1. lpp.

1

(2)  OV C 109, 30.04.2004, 46. lpp.

2

(3)  OV C 43, 18.02.2005, 7. lpp.

3

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/65

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija”“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) ceļā uz taisnīgu sabiedrību”

(2006/C 115/14)

REĢIONU KOMITEJA

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija” KOM(2005) 224 galīgā red. un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par tematu “Eiropas gads (2007) par iespēju vienlīdzību visiem — ceļā uz taisnīgu sabiedrību”KOM(2005) 225 galīgā red. — 2005/0107 (COD),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 1. jūnija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Komiteju par minēto jautājumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par mazākumtautību aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā un RK jauno atzinumu, atbildot uz minēto rezolūciju,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālās politikas komisijas priekšsēdētāja 2005. gada 25. jūlija lēmumu dot norādījumu Ekonomikas un sociālās politikas komisijai sagatavot atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par vienlīdzīgu attieksmi (CdR 513/99 fin) (1),

ņemot vērā EK Direktīvas Nr. 2000/43/EK un 2000/78/EK (ar ko īsteno vienlīdzīgas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības un izveido vispārēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei saistībā ar nodarbinātību un profesiju),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu preču un pakalpojumu pieejamības un nodrošinājuma jomā (CdR 19/2004 fin) (2),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Zaļo grāmatu jautājumā par līdztiesību un diskriminācijas apkarošanu paplašinātajā Eiropas Savienībā KOM(2004) 379 galīgā red.(CdR 241/2004 fin)
   (3)
  ,

ņemot vērā RK atzinuma projektu CdR 226/2005 rev. 1, ko 2005. gada 23. septembrī pieņēmusi Ekonomikas un sociālās politikas komisija (Ziņotājs:
  Peter MOORE

  kgs, Šefīldas pilsētas padomes loceklis (UK/ELDA),

tā kā

| 1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā (13. pantā) ir noteikts pamatmērķis apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās piederības, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā (13. pantā) ir noteikts pamatmērķis apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās piederības, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ;

| 2) | ar 2000. gada decembrī Nicā pieņemtās ES Pamattiesību hartas noteikumiem, kas iekļauti arī Eiropas Konstitucionālajā līgumā (II–81. pants), ir noteikts diskriminācijas vispārējs aizliegums: “Aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību mazākumtautībai, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ”; |
| --- | --- |

2)

ar 2000. gada decembrī Nicā pieņemtās ES Pamattiesību hartas noteikumiem, kas iekļauti arī Eiropas Konstitucionālajā līgumā (II–81. pants), ir noteikts diskriminācijas vispārējs aizliegums: “Aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību mazākumtautībai, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ”;

| 3) | Rasu vienlīdzības direktīvai (2000/43/EK) un Nodarbinātības ietvardirektīvai (2000/78/EK) līdz 2003. gada beigām bija jābūt transponētām visu dalībvalstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

3)

Rasu vienlīdzības direktīvai (2000/43/EK) un Nodarbinātības ietvardirektīvai (2000/78/EK) līdz 2003. gada beigām bija jābūt transponētām visu dalībvalstu tiesību aktos;

| 4) | Sociālā programma laika periodam no 2005. līdz 2010. gadam, kas papildina un atbalsta Lisabonas stratēģiju, ir īpaši nozīmīga ekonomikas izaugsmes sociālās dimensijas veicināšanā un viena no minētās programmas prioritātēm ir vienlīdzīgu iespēju veicināšana visiem, |
| --- | --- |

4)

Sociālā programma laika periodam no 2005. līdz 2010. gadam, kas papildina un atbalsta Lisabonas stratēģiju, ir īpaši nozīmīga ekonomikas izaugsmes sociālās dimensijas veicināšanā un viena no minētās programmas prioritātēm ir vienlīdzīgu iespēju veicināšana visiem,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī ( 16. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu Komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

I)   Zaļās grāmatas apspriešanas rezultāts.

| 1.1 | atzinīgi vērtē Komisijas centienus ņemt vērā ieteikumus un atsauksmes, kas saņemtas no vairāk nekā 1500 organizācijām, atsaucoties uz konsultācijām par Zaļo grāmatu jautājumā par tēmu “Līdztiesība un nediskriminācija paplašinātājā Eiropas Savienībā”, ko Komisija pieņēma 2004. gada maijā; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Komisijas centienus ņemt vērā ieteikumus un atsauksmes, kas saņemtas no vairāk nekā 1500 organizācijām, atsaucoties uz konsultācijām par Zaļo grāmatu jautājumā par tēmu “Līdztiesība un nediskriminācija paplašinātājā Eiropas Savienībā”, ko Komisija pieņēma 2004. gada maijā;

| 1.2 | atzīmē, ka papildus Reģionu komitejai minētās grāmatas apspriešanā piedalījās daudzas vietējās un reģionālās varas un ar tām saistītās organizācijas; |
| --- | --- |

1.2

atzīmē, ka papildus Reģionu komitejai minētās grāmatas apspriešanā piedalījās daudzas vietējās un reģionālās varas un ar tām saistītās organizācijas;

| 1.3 | uzsver, ka vietējā un reģionālā līmenī izrādītā interese par Zaļo grāmatu pierāda, ka vietējām un reģionālajām varām ir ļoti būtiska nozīme stratēģiju izstrādē attiecībā uz diskriminācijas apkarošanu un vienlīdzīgām iespējām visiem. Tas lielā mērā ir tādēļ, ka minētās iestādes ir arī nozīmīgi darba devēji, kā arī tādēļ, ka tās ir atbildīgas par preču un pakalpojumu piegādi un nodrošināšanu; |
| --- | --- |

1.3

uzsver, ka vietējā un reģionālā līmenī izrādītā interese par Zaļo grāmatu pierāda, ka vietējām un reģionālajām varām ir ļoti būtiska nozīme stratēģiju izstrādē attiecībā uz diskriminācijas apkarošanu un vienlīdzīgām iespējām visiem. Tas lielā mērā ir tādēļ, ka minētās iestādes ir arī nozīmīgi darba devēji, kā arī tādēļ, ka tās ir atbildīgas par preču un pakalpojumu piegādi un nodrošināšanu;

| 1.4 | pateicas par to, ka Komisija lielā mērā ņēmusi vērā vairākus jautājumus, kas izteikti tās atzinumā par Zaļo grāmatu, īpaši attiecībā uz centieniem uzlabot nediskriminējošu tiesību aktu ieviešanu, informētības un izpratnes līmeņa paaugstināšanu, visu ieinteresēto pušu iesaistīšanu un nepieciešamību uzlabot uzraudzības un pārskatu sniegšanas mehānismus. |
| --- | --- |

1.4

pateicas par to, ka Komisija lielā mērā ņēmusi vērā vairākus jautājumus, kas izteikti tās atzinumā par Zaļo grāmatu, īpaši attiecībā uz centieniem uzlabot nediskriminējošu tiesību aktu ieviešanu, informētības un izpratnes līmeņa paaugstināšanu, visu ieinteresēto pušu iesaistīšanu un nepieciešamību uzlabot uzraudzības un pārskatu sniegšanas mehānismus.

II)   Efektīvas tiesiskās aizsardzības pret diskrimināciju nodrošināšana.

| 1.5 | atzinīgi vērtē ieteikumu sagatavot visaptverošu gada pārskatu par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, transponējot valstu tiesību aktos Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK; |
| --- | --- |

1.5

atzinīgi vērtē ieteikumu sagatavot visaptverošu gada pārskatu par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, transponējot valstu tiesību aktos Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK;

| 1.6 | atzinīgi vērtē 2006. gada sākumā publicētos Komisijas ziņojumus Padomei un Parlamentam, kuros analizēts stāvoklis Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšanas jomā; |
| --- | --- |

1.6

atzinīgi vērtē 2006. gada sākumā publicētos Komisijas ziņojumus Padomei un Parlamentam, kuros analizēts stāvoklis Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšanas jomā;

| 1.7 | tomēr uzsver neapmierinošo stāvokli dalībvalstīs, īstenojot diskriminācijas novēršanas politiku. |
| --- | --- |

1.7

tomēr uzsver neapmierinošo stāvokli dalībvalstīs, īstenojot diskriminācijas novēršanas politiku.

III)   Spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanas nepieciešamības novērtēšana.

| 1.8 | atgādina Komisijai, ka Komiteja nosoda dažādu grupu, uz kurām attiecas 13. pants, aizsardzības hierarhijas veidošanu un norāda, ka jāpapildina vispārējās ES politiskās pamatnostādnes attiecībā uz vecumu, dzimumu, etnisko piederību, invaliditāti, ticību un pārliecību un dzimumorientāciju; |
| --- | --- |

1.8

atgādina Komisijai, ka Komiteja nosoda dažādu grupu, uz kurām attiecas 13. pants, aizsardzības hierarhijas veidošanu un norāda, ka jāpapildina vispārējās ES politiskās pamatnostādnes attiecībā uz vecumu, dzimumu, etnisko piederību, invaliditāti, ticību un pārliecību un dzimumorientāciju;

| 1.9 | norāda uz to, ka, lai gan sieviešu nodarbinātības jomā panākts progress, vēl aizvien sievietes saņem mazāku algu nekā vīrieši pat tad, ja viņām ir ļoti laba izglītība un darbs ir līdzvērtīgs. Bez tam darba devējiem ir negatīva attieksme pret dzimumu atšķirībām, saskaroties ar grūtniecību un maternitāti; |
| --- | --- |

1.9

norāda uz to, ka, lai gan sieviešu nodarbinātības jomā panākts progress, vēl aizvien sievietes saņem mazāku algu nekā vīrieši pat tad, ja viņām ir ļoti laba izglītība un darbs ir līdzvērtīgs. Bez tam darba devējiem ir negatīva attieksme pret dzimumu atšķirībām, saskaroties ar grūtniecību un maternitāti;

| 1.10 | uzsver īpašo jautājumu par migrantēm sievietēm gan nodarbinātības, gan saskarsmes un ģimenes dzīves jomās, un aicina līdz 2008. gadam veikt īpašu pētījumu; |
| --- | --- |

1.10

uzsver īpašo jautājumu par migrantēm sievietēm gan nodarbinātības, gan saskarsmes un ģimenes dzīves jomās, un aicina līdz 2008. gadam veikt īpašu pētījumu;

| 1.11 | ar interesi atzīmē Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti par jaunajām iniciatīvam spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanai. |
| --- | --- |

1.11

ar interesi atzīmē Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti par jaunajām iniciatīvam spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanai.

IV)   Nediskriminācija un visiem vienādu iespēju integrēšana.

| 1.12 | piekrīt tam, ka ar tiesību aktu palīdzību vien ir grūti risināt iesīkstējušos nevienlīdzības jautājumus, ar ko jāsaskaras atsevišķām iedzīvotāju grupām, un jāattīsta veidi, lai veicinātu nediskriminācijas integrēšanu. Tas palīdzētu arī pievērst lielāku uzmanību vairākkārtējai diskriminācijai; |
| --- | --- |

1.12

piekrīt tam, ka ar tiesību aktu palīdzību vien ir grūti risināt iesīkstējušos nevienlīdzības jautājumus, ar ko jāsaskaras atsevišķām iedzīvotāju grupām, un jāattīsta veidi, lai veicinātu nediskriminācijas integrēšanu. Tas palīdzētu arī pievērst lielāku uzmanību vairākkārtējai diskriminācijai;

| 1.13 | atkārto, ka vienlīdzības integrēšanai ir nepieciešami mehānismi, kas nodrošinātu, ka visu politiku izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā pienācīgi tiek ņemti vērā vienlīdzības jautājumi un principi; |
| --- | --- |

1.13

atkārto, ka vienlīdzības integrēšanai ir nepieciešami mehānismi, kas nodrošinātu, ka visu politiku izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā pienācīgi tiek ņemti vērā vienlīdzības jautājumi un principi;

| 1.14 | atzīmē to, ka Konstitucionālais līgums turpina nostiprināt Eiropas Savienības līdzekļus diskriminācijas apkarošanai, paplašinot II–81. pantā noteikto diskriminācijas aizliegumu, iekļaujot horizontālu diskriminācijas novēršanas noteikumu III-118. pantā un stiprinot Eiropas Parlamenta nozīmīgumu, pieņemot tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā (III–25. pants). Neatkarīgi no Konstitucionālā līguma ratifikācijas EK līguma 13. pantā jau ir paredzēts juridiskais pamats, lai izveidotu integrētu pieeju visu veidu diskriminācijai; |
| --- | --- |

1.14

atzīmē to, ka Konstitucionālais līgums turpina nostiprināt Eiropas Savienības līdzekļus diskriminācijas apkarošanai, paplašinot II–81. pantā noteikto diskriminācijas aizliegumu, iekļaujot horizontālu diskriminācijas novēršanas noteikumu III-118. pantā un stiprinot Eiropas Parlamenta nozīmīgumu, pieņemot tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā (III–25. pants). Neatkarīgi no Konstitucionālā līguma ratifikācijas EK līguma 13. pantā jau ir paredzēts juridiskais pamats, lai izveidotu integrētu pieeju visu veidu diskriminācijai;

V)   Jauninājumu un labas prakses veicināšana un apguve.

| 1.15 | uzskata, ka izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību risināt diskriminācijas jautājumus, un ka vietējai un reģionālajai varai ir ļoti būtiska nozīme minētajā jomā; |
| --- | --- |

1.15

uzskata, ka izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību risināt diskriminācijas jautājumus, un ka vietējai un reģionālajai varai ir ļoti būtiska nozīme minētajā jomā;

| 1.16 | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt daudzu ieinteresēto pušu pieredzes un labas prakses apmaiņu, un uzskata, ka vietējām un reģionālajām varas iestādēm jābūt galvenajām minēto pasākumu dalībniecēm; |
| --- | --- |

1.16

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt daudzu ieinteresēto pušu pieredzes un labas prakses apmaiņu, un uzskata, ka vietējām un reģionālajām varas iestādēm jābūt galvenajām minēto pasākumu dalībniecēm;

| 1.17 | atzinīgi vērtē īpašo uzmanību, kas priekšlikumos par struktūrfondiem pēc 2006. gada pievērsta dzimumu līdztiesībai, bet atzīst arī horizontālās pieejas nozīmi diskriminācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

1.17

atzinīgi vērtē īpašo uzmanību, kas priekšlikumos par struktūrfondiem pēc 2006. gada pievērsta dzimumu līdztiesībai, bet atzīst arī horizontālās pieejas nozīmi diskriminācijas apkarošanā;

| 1.18 | ir pārliecināta, ka finansēšanas programmām, kas paredzētas labas prakses un pieredzes apmaiņas veicināšanai, nevajadzētu būt pārāk birokrātiskām attiecībā uz administratīvajām prasībām, jo tas var kavēt pieejamā finansējuma izmantošanas uzsākšanu; |
| --- | --- |

1.18

ir pārliecināta, ka finansēšanas programmām, kas paredzētas labas prakses un pieredzes apmaiņas veicināšanai, nevajadzētu būt pārāk birokrātiskām attiecībā uz administratīvajām prasībām, jo tas var kavēt pieejamā finansējuma izmantošanas uzsākšanu;

| 1.19 | atzīst Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra vērtīgo ieguldījumu un nodomu aizstāt to ar jaunu aģentūru pamattiesību jautājumu risināšanai; stingri mudina piešķirt jaunajai aģentūrai nepieciešamo finansējumu, lai tā pilnībā varētu iesaistīties diskriminācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

1.19

atzīst Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra vērtīgo ieguldījumu un nodomu aizstāt to ar jaunu aģentūru pamattiesību jautājumu risināšanai; stingri mudina piešķirt jaunajai aģentūrai nepieciešamo finansējumu, lai tā pilnībā varētu iesaistīties diskriminācijas apkarošanā;

VI)   Izpratnes veidošana un sadarbība ar ieinteresētajām pusēm.

| 1.20 | uzskata, ka izpratnes veidošanas iniciatīvas ir ārkārtīgi nozīmīgas, lai paaugstinātu sabiedrības informētību jautājumā par pilsoņu tiesībām Eiropas Savienībā, uz atzīst, ka bērni un jaunieši ir īpaša mērķgrupa šajā jomā; |
| --- | --- |

1.20

uzskata, ka izpratnes veidošanas iniciatīvas ir ārkārtīgi nozīmīgas, lai paaugstinātu sabiedrības informētību jautājumā par pilsoņu tiesībām Eiropas Savienībā, uz atzīst, ka bērni un jaunieši ir īpaša mērķgrupa šajā jomā;

| 1.21 | iesaka iesaistīt mazākumtautību un vietējās sabiedrības grupas, kas ir īpaši svarīgi lauku apvidos un reģionos, kuros ir neliels mazākumtautību iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

1.21

iesaka iesaistīt mazākumtautību un vietējās sabiedrības grupas, kas ir īpaši svarīgi lauku apvidos un reģionos, kuros ir neliels mazākumtautību iedzīvotāju skaits;

| 1.22 | atbalsta iniciatīvu noteikt 2007. gadu par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem un uzskata, ka šis brīdis ir īpaši piemērots, jo aprit 10 gadi kopš Eiropas gada pret rasismu, kā arī kopš Amsterdamas līguma parakstīšanas, kas bija nozīmīgs ar to, ka tika ieviesta jauni tiesību akti līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

1.22

atbalsta iniciatīvu noteikt 2007. gadu par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem un uzskata, ka šis brīdis ir īpaši piemērots, jo aprit 10 gadi kopš Eiropas gada pret rasismu, kā arī kopš Amsterdamas līguma parakstīšanas, kas bija nozīmīgs ar to, ka tika ieviesta jauni tiesību akti līdztiesības jomā;

| 1.23 | norāda, ka gadījumā, ja veltī pārāk lielu uzmanību plaša apjoma pasākumiem, negatīvi tiek ietekmēti vietējie un sabiedriskie pasākumi; |
| --- | --- |

1.23

norāda, ka gadījumā, ja veltī pārāk lielu uzmanību plaša apjoma pasākumiem, negatīvi tiek ietekmēti vietējie un sabiedriskie pasākumi;

| 1.24 | piekrīt tēmām, kas izvēlētas Eiropas gadam, proti, tiesības, atzīšana, pārstāvība, cieņa; |
| --- | --- |

1.24

piekrīt tēmām, kas izvēlētas Eiropas gadam, proti, tiesības, atzīšana, pārstāvība, cieņa;

| 1.25 | uzskata, ka jābūt tiešai saiknei starp ierosināto 2008. gadu kā Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, un ka jebkuriem pasākumiem 2007. gadā jābūt savstarpēji atbalstošiem; |
| --- | --- |

1.25

uzskata, ka jābūt tiešai saiknei starp ierosināto 2008. gadu kā Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, un ka jebkuriem pasākumiem 2007. gadā jābūt savstarpēji atbalstošiem;

| 1.26 | uzsver to, ka plašsaziņas līdzekļiem būs izšķiroša nozīme Eiropas gada panākumu nodrošināšanā. Pienācīga uzmanība jāveltī vietējiem plašsaziņas līdzekļiem. Vietējo un reģionālo varas iestāžu savstarpējie kontakti palīdzēs paaugstināt informētības līmeni minētā gada laikā; |
| --- | --- |

1.26

uzsver to, ka plašsaziņas līdzekļiem būs izšķiroša nozīme Eiropas gada panākumu nodrošināšanā. Pienācīga uzmanība jāveltī vietējiem plašsaziņas līdzekļiem. Vietējo un reģionālo varas iestāžu savstarpējie kontakti palīdzēs paaugstināt informētības līmeni minētā gada laikā;

| 1.27 | uzsver nepieciešamību apspriesties ar vietējām un reģionālajām varas sektoru, kurā tiek izstrādātas daudzas ES politikas, un tas bieži vien prasa lielu administratīvo un finansiālo slodzi. Veiksmīgai politiku attīstībai un tiesību aktu izstrādei nepieciešams iesaistīto pušu ieguldījums; |
| --- | --- |

1.27

uzsver nepieciešamību apspriesties ar vietējām un reģionālajām varas sektoru, kurā tiek izstrādātas daudzas ES politikas, un tas bieži vien prasa lielu administratīvo un finansiālo slodzi. Veiksmīgai politiku attīstībai un tiesību aktu izstrādei nepieciešams iesaistīto pušu ieguldījums;

VII)   Diskriminācijas un sociālās atstumtības jautājumu risināšana.

| 1.28 | atbalsta to, ka Komisija pievērsusi īpašu uzmanību čigānu jautājumam, izveidojot augsta līmeņa padomdevēju grupu nelabvēlīgo mazākumtautību sociālajai integrācijai, kā arī integrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

1.28

atbalsta to, ka Komisija pievērsusi īpašu uzmanību čigānu jautājumam, izveidojot augsta līmeņa padomdevēju grupu nelabvēlīgo mazākumtautību sociālajai integrācijai, kā arī integrācijai darba tirgū;

2.   Reģionu Komitejas ieteikumi

Spēkā esošās likumdošanas ieviešana

| 2.1 | atgādina RK Ģenerālsekretāram par lūgumu izvērtēt Ģenerālsekretariāta personāla politiku un darbinieku pienākumus atbilstoši jaunajiem tiesību aktiem un nākamo sešu mēnešu laikā ziņot par to birojam un ECOS komisijai; |
| --- | --- |

2.1

atgādina RK Ģenerālsekretāram par lūgumu izvērtēt Ģenerālsekretariāta personāla politiku un darbinieku pienākumus atbilstoši jaunajiem tiesību aktiem un nākamo sešu mēnešu laikā ziņot par to birojam un ECOS komisijai;

| 2.2 | mudina RK valstu delegācijas nodrošināt, lai kandidātu sastāvs 2006. gada termiņam būtu līdzsvarots attiecībā uz dzimumu un etnisko izcelsmi un aicina Padomi ņemt vērā minēto, plānojot iecelšanu amatā; |
| --- | --- |

2.2

mudina RK valstu delegācijas nodrošināt, lai kandidātu sastāvs 2006. gada termiņam būtu līdzsvarots attiecībā uz dzimumu un etnisko izcelsmi un aicina Padomi ņemt vērā minēto, plānojot iecelšanu amatā;

Labas prakses veicināšana un apguve

| 2.3 | atkārto aicinājumu RK izstrādāt un publicēt rokasgrāmatu par labu praksi diskriminācijas novēršanas jautājumos vietējām varām kā darba devējām, turklāt aicina tajā ietvert minēto varas iestāžu kā preču un pakalpojumu nodrošinātāju un sabiedrības kohēzijas un diskriminācijas novēršanas pasākumu vadītāju nozīmi, saistot to ar piemēriem no katras dalībvalsts iniciatīvām attiecībā uz visiem sešiem diskriminācijas veidiem, kā minēts 13. pantā. Īpaši atzinīgi būtu jāvērtē labas prakses piemēri tur, kur vietējās un reģionālās varas šo pakalpojumu nodrošināšanā strādā kopā ar citiem partneriem. Minētā dokumenta publicēšana jāparedz vienlaicīgi ar 2007. gada kā iespēju vienlīdzības gada visiem sākumu. RK darīs visu iespējamo, lai nedublētu Komisijas vadītās iniciatīvas šajā sakarā; |
| --- | --- |

2.3

atkārto aicinājumu RK izstrādāt un publicēt rokasgrāmatu par labu praksi diskriminācijas novēršanas jautājumos vietējām varām kā darba devējām, turklāt aicina tajā ietvert minēto varas iestāžu kā preču un pakalpojumu nodrošinātāju un sabiedrības kohēzijas un diskriminācijas novēršanas pasākumu vadītāju nozīmi, saistot to ar piemēriem no katras dalībvalsts iniciatīvām attiecībā uz visiem sešiem diskriminācijas veidiem, kā minēts 13. pantā. Īpaši atzinīgi būtu jāvērtē labas prakses piemēri tur, kur vietējās un reģionālās varas šo pakalpojumu nodrošināšanā strādā kopā ar citiem partneriem. Minētā dokumenta publicēšana jāparedz vienlaicīgi ar 2007. gada kā iespēju vienlīdzības gada visiem sākumu. RK darīs visu iespējamo, lai nedublētu Komisijas vadītās iniciatīvas šajā sakarā;

| 2.4 | attiecībā uz Eiropas Savienības finansējumu lūdz Komisiju meklēt radošu risinājumu, kas ļautu NVO (nevalstiskajām organizācijām) saņemt neliela apjoma finansējumu, pienācīgi ievērojot administratīvos un pārskatu sniegšanas mehānismus; |
| --- | --- |

2.4

attiecībā uz Eiropas Savienības finansējumu lūdz Komisiju meklēt radošu risinājumu, kas ļautu NVO (nevalstiskajām organizācijām) saņemt neliela apjoma finansējumu, pienācīgi ievērojot administratīvos un pārskatu sniegšanas mehānismus;

| 2.5 | labāka datu ievākšanas procedūra, uzraudzība un analīze ir nozīmīgas, lai veicinātu efektīvu vienlīdzības un diskriminācijas politiku izstrādi. RK uzsver to, ka diskusijās ar Komisiju par salīdzināmu kvantitatīvu datu pilnveidošanu ar mērķi noteikt un akcentēt esošās nevienlīdzības izpausmes, jāiesaista vietējās un reģionālās varas. Datu uzraudzībai jāaptver pēc iespējas vairāk iespējamo diskriminācijas aspektu, ne tikai dzimumu vai etniskos aspektus. Ir svarīgi arī novērtēt dažādu pasākumu ietekmi un noteikt, vai nepieciešamas izmaiņas; |
| --- | --- |

2.5

labāka datu ievākšanas procedūra, uzraudzība un analīze ir nozīmīgas, lai veicinātu efektīvu vienlīdzības un diskriminācijas politiku izstrādi. RK uzsver to, ka diskusijās ar Komisiju par salīdzināmu kvantitatīvu datu pilnveidošanu ar mērķi noteikt un akcentēt esošās nevienlīdzības izpausmes, jāiesaista vietējās un reģionālās varas. Datu uzraudzībai jāaptver pēc iespējas vairāk iespējamo diskriminācijas aspektu, ne tikai dzimumu vai etniskos aspektus. Ir svarīgi arī novērtēt dažādu pasākumu ietekmi un noteikt, vai nepieciešamas izmaiņas;

Turpmākie pasākumi spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanai

| 2.6 | RK atkārto atzinumā par Zaļo grāmatu iepriekš izteikto prasību, ka tiesību akti par precēm un pakalpojumiem jāattiecina uz visām 13. pantā minētajām jomām; |
| --- | --- |

2.6

RK atkārto atzinumā par Zaļo grāmatu iepriekš izteikto prasību, ka tiesību akti par precēm un pakalpojumiem jāattiecina uz visām 13. pantā minētajām jomām;

| 2.7 | Komisijas veiktajai priekšizpētei par iespējamie jauniem līdzekļiem spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanai jābūt pamatotai uz faktiem, ko RK apkopojusi, veidojot rokasgrāmatu par labu praksi diskriminācijas novēršanas jautājumos; |
| --- | --- |

2.7

Komisijas veiktajai priekšizpētei par iespējamie jauniem līdzekļiem spēkā esošā tiesiskā regulējuma papildināšanai jābūt pamatotai uz faktiem, ko RK apkopojusi, veidojot rokasgrāmatu par labu praksi diskriminācijas novēršanas jautājumos;

Ieinteresēto pušu iesaistīšana

| 2.8 | lūdz Komisiju visā Paziņojuma par pamatstratēģiju un dokumenta, ar ko tiek noteikts Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem, tekstā nepārprotami norādīt vietējās un reģionālās varas kā galvenās ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

2.8

lūdz Komisiju visā Paziņojuma par pamatstratēģiju un dokumenta, ar ko tiek noteikts Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem, tekstā nepārprotami norādīt vietējās un reģionālās varas kā galvenās ieinteresētās puses;

| 2.9 | uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa iestādes un Reģionu komiteja pilnībā jāiesaista visos izpildes pārbaudes pasākumos, kas uzsvērti pamatstratēģijā; |
| --- | --- |

2.9

uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa iestādes un Reģionu komiteja pilnībā jāiesaista visos izpildes pārbaudes pasākumos, kas uzsvērti pamatstratēģijā;

| 2.10 | īpaši Reģionu komiteja vēlas tikt iekļauta gadskārtējā augsta līmeņa “Līdztiesības samitā”, kas paredzēts pamatstratēģijas projektā; |
| --- | --- |

2.10

īpaši Reģionu komiteja vēlas tikt iekļauta gadskārtējā augsta līmeņa “Līdztiesības samitā”, kas paredzēts pamatstratēģijas projektā;

| 2.11 | vietējā/reģionālā dimensija jāiekļauj Komisijas plānotajā augsta līmeņa padomdevēju grupā par nelabvēlīgo etnisko grupu sociālo integrāciju un šo grupu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

2.11

vietējā/reģionālā dimensija jāiekļauj Komisijas plānotajā augsta līmeņa padomdevēju grupā par nelabvēlīgo etnisko grupu sociālo integrāciju un šo grupu integrāciju darba tirgū;

Izpratnes veidošanas pasākumi, tajā skaitā 2007. gads kā Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem

| 2.12 | aicina Lielbritānijas prezidentūru parūpēties par to, lai šī lieta ātri tiktu izskatīta Padomē, tādējādi savlaicīgi nodrošinot gadam paredzēto juridisko pamatojumu; |
| --- | --- |

2.12

aicina Lielbritānijas prezidentūru parūpēties par to, lai šī lieta ātri tiktu izskatīta Padomē, tādējādi savlaicīgi nodrošinot gadam paredzēto juridisko pamatojumu;

| 2.13 | atbalsta īpašos mērķus:






  i) | tiesības — sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana par tiesību jautājumiem attiecībā uz līdztiesību un nediskrimināciju; vietējās un reģionālās varas ir vēlētās institūcijas, kas pilsonim atrodas vistuvāk, līdz ar to tiek uzskatīts, ka tām ir izšķiroša nozīme, īpaši attiecībā uz informācijas izplatīšanu Eiropas reģionos, kas atrodas ārpus plašām apdzīvotām pilsētu teritorijām. Atzinīgi novērtē Komisijas info–busa darbību, ar kura palīdzību tiek izplatīta informācija par Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām un veicināta šīs informācijas izplatība arī ārpus dalībvalstu galvaspilsētām. Lai popularizētu info–busa darbību vietējos apvidos, jāizrāda lielāka iniciatīva, iesaistot vietējās un reģionālas varas un RK, |
| --- | --- | --- |

2.13

atbalsta īpašos mērķus:

i)

tiesības — sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana par tiesību jautājumiem attiecībā uz līdztiesību un nediskrimināciju; vietējās un reģionālās varas ir vēlētās institūcijas, kas pilsonim atrodas vistuvāk, līdz ar to tiek uzskatīts, ka tām ir izšķiroša nozīme, īpaši attiecībā uz informācijas izplatīšanu Eiropas reģionos, kas atrodas ārpus plašām apdzīvotām pilsētu teritorijām. Atzinīgi novērtē Komisijas info–busa darbību, ar kura palīdzību tiek izplatīta informācija par Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām un veicināta šīs informācijas izplatība arī ārpus dalībvalstu galvaspilsētām. Lai popularizētu info–busa darbību vietējos apvidos, jāizrāda lielāka iniciatīva, iesaistot vietējās un reģionālas varas un RK,

| ii) | pārstāvība — diskusiju veicināšana par iespējām palielināt visu mazākumtautību līdzdalību sabiedrībā, īpaši uzsverot musulmaņu un čigānu kopienu līdzdalību, |
| --- | --- |

ii)

pārstāvība — diskusiju veicināšana par iespējām palielināt visu mazākumtautību līdzdalību sabiedrībā, īpaši uzsverot musulmaņu un čigānu kopienu līdzdalību,

| iii) | atzīšana — dažādības veicināšana un atzinīga novērtēšana, |
| --- | --- |

iii)

atzīšana — dažādības veicināšana un atzinīga novērtēšana,

| iv) | cieņa un tolerance — sabiedrības vienotības veicināšana un darbs pie stereotipu un aizspriedumu izskaušanas. Tā sasniegšanai būtu lietderīgi izmantot kultūras pasākumus, tai skaitā muzikālos, aktiermākslas un sporta pasākumus. Komisija tos varētu sponsorēt un sadarboties ar valsts un reģionālajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu pasākumu norisi visās dalībvalstīs, kuru kulminācija varētu būt liels Eiropas festivāls, kas apvienotu gan 2007. gadu par iespēju vienlīdzību visiem, gan 2008. gadu kā starpkultūru dialogu gadu. Pasākums varētu notikt vienā no 2008. gada prezidentvalstīm (Slovēnijā/Francijā); |
| --- | --- |

iv)

cieņa un tolerance — sabiedrības vienotības veicināšana un darbs pie stereotipu un aizspriedumu izskaušanas. Tā sasniegšanai būtu lietderīgi izmantot kultūras pasākumus, tai skaitā muzikālos, aktiermākslas un sporta pasākumus. Komisija tos varētu sponsorēt un sadarboties ar valsts un reģionālajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu pasākumu norisi visās dalībvalstīs, kuru kulminācija varētu būt liels Eiropas festivāls, kas apvienotu gan 2007. gadu par iespēju vienlīdzību visiem, gan 2008. gadu kā starpkultūru dialogu gadu. Pasākums varētu notikt vienā no 2008. gada prezidentvalstīm (Slovēnijā/Francijā);

| 2.14 | atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka iesaistītajām valstīm jāizraugās valsts koordinācijas centrs, iekļaujot tajā valdības pārstāvjus, sociālos partnerus, mērķa grupas un citas pilsoniskās sabiedrības grupas, bet aicina katrā koordinācijas organizācijā iekļaut vietējās un reģionālās varas pārstāvjus; |
| --- | --- |

2.14

atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka iesaistītajām valstīm jāizraugās valsts koordinācijas centrs, iekļaujot tajā valdības pārstāvjus, sociālos partnerus, mērķa grupas un citas pilsoniskās sabiedrības grupas, bet aicina katrā koordinācijas organizācijā iekļaut vietējās un reģionālās varas pārstāvjus;

| 2.15 | mudina reģionālās un vietējās varas izmantot Eiropas gada logotipu, popularizējot vienlīdzīgu iespēju pasākumu sarakstu 2007. gadam; |
| --- | --- |

2.15

mudina reģionālās un vietējās varas izmantot Eiropas gada logotipu, popularizējot vienlīdzīgu iespēju pasākumu sarakstu 2007. gadam;

| 2.16 | iesaka RK 2007. gada sākumā organizēt konferenci, lai uzsāktu gadu līdzīgi iepriekšējiem “Eiropas gadiem”. |
| --- | --- |

2.16

iesaka RK 2007. gada sākumā organizēt konferenci, lai uzsāktu gadu līdzīgi iepriekšējiem “Eiropas gadiem”.

Briselē, 2005. gada 16. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 226, 08.08.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV C 121, 30.04.2004., 25. lpp.

2

(3)  OV C 71, 22.03.2005., 62. lpp.

3

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/69

---

Reģionu komitejas rezolūcija par tēmu Eiropas Komisijas darba programma un Reģionu komitejas prioritātes 2006. gadam

(2006/C 115/15)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas darba programmu 2006. gadam “Attīstīt Eiropas potenciālu pilnībā” (KOM(2005) 531 galīgā red.);

ņemot vērā Stratēģiskos mērķus 2005.—2009. gadam (KOM(2005) 12 galīgā red.);

ņemot vērā sešu prezidentūru stratēģisko daudzgadu programmu 2004.—2006. gadam;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas” (KOM(2005) 494 galīgā red.);

ņemot vērā protokola par sadarbības starp Eiropas Komisiju un Reģionu komiteju nosacījumiem (DI CdR 81/2001 rev. 2);

ņemot vērā Reģionu komitejas rezolūciju par jaunas dinamikas piešķiršanu Lisabonas stratēģijai (CdR 518/2004);

ņemot vērā Reģionu komitejas rezolūciju par finanšu plānu 2007.—2013. gadam (CdR 203/2005);

uzskatot, ka teritoriālās varas ir kompetentās iestādes, kas spēj īstenot ievērojamu ES politiku daļu;

uzskatot, ka teritoriālās varas sniedz savu ieguldījumu ES prioritāšu noteikšanā un ka tas ievērojami nostiprina ES politiku demokrātisko leģitimitāti;

uzskatot, ka Reģionu komiteja noteiks savas prioritātes četru gadu periodam 2006. gada februārī sakarā ar 4. pilnvaru termiņa sākumu (2006.—2010.gads);

2005. gada 16. un 17. novembrī 62. plenārsesijā (17. novembra sēdē) pieņēma šādu rezolūciju.

Reģionu komiteja

FINANŠU PLĀNS

Uzskata, ka ambiciozā finanšu plāna pieņemšana britu prezidentūras laikā ir nepieciešama, lai ļautu Eiropas Savienībai veikt savas funkcijas un panākt lielāku iedzīvotāju atbalstu tai, lai no jauna aktivizētu reformu procesu, nodrošinātu Eiropas kopējo kohēzijas un lauksaimniecības politiku radīto papildus vērtību un nospraustu orientierus Kopienas līmeņa pētniecības un inovāciju politikai.

PĀRDOMU PERIODS

Atkārtoti pauž savu atbalstu Konstitucionālā līguma progresīvajam regulējumam, kas, pateicoties tajā esošajiem uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Savienības darbību, vienkāršošanu un caurskatāmību, salīdzinājumā ar esošajiem līgumiem nodrošina labāku Eiropas pārvaldību.

Iesaka Eiropas komisijai ņemt vērā priekšlikumu ceļvedim decentralizētu debašu pilsētās un reģionos pārdomu periodā par Eiropas mērķiem, tās radīto pavienotot vērtību, tās pamatvērtībām un politikām veikšanai, balstoties uz pēc iespējas lielāka tuvuma iedzīvotājiem koncepta.

Aicina Eiropas Komisiju D plāna un tās nākotnes informācijas un komunikācijas politikas īstenošanas ietvaros izveidot ambiciozu, voluntāru un visupirms decentralizētu pieeju ar mērķi panākt lielāku iedzīvotāju atbalstu Eiropas projektam.

Ir gatava šajā kontekstā uzņemties atbildību attiecībā pret vietējām un reģionālajām varām un vietējo un reģionālo presi, kam ir neatsverama loma saziņā ar iedzīvotājiem; lūdz līdz ar to palielināt tās rīcībā esošos līdzekļus, lai efektīvi piedalītos un veicinātu pārdomu perioda norisi.

EIROPAS PĀRVALDĪBA

Pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība sasniegs savus mērķus tikai tad, ja tās iestādes, valsts, reģionālās un vietējās varas, kā arī iedzīvotāji šo mērķu sasniegšanā darbosies visi kopā; vēlas lai šīs partnerattiecības Kopienas politiku izstrādes un īstenošanas procesā izpaustos visupirms kā:

| — | pārdomas par to, kā mērķu sasniegšanai paredzētās konvencijas un trīspusējie līgumi varētu radīt Lisabonas stratēģijas jaunas izvēršanas mehānismu; |
| --- | --- |

—

pārdomas par to, kā mērķu sasniegšanai paredzētās konvencijas un trīspusējie līgumi varētu radīt Lisabonas stratēģijas jaunas izvēršanas mehānismu;

| — | konsultāciju ar vietējām un reģionālajām varām Eiropas likumdošanas izstrādes agrīnā stadijā padarīšana par regulārām — tas jādara neatkarīgi no Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesa virzības; |
| --- | --- |

—

konsultāciju ar vietējām un reģionālajām varām Eiropas likumdošanas izstrādes agrīnā stadijā padarīšana par regulārām — tas jādara neatkarīgi no Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesa virzības;

| — | vēl regulārāka galveno Eiropas Komisijas iniciatīvu ietekmes analīzes metodes pielietošana un Komitejas iesaistīšana ietekmes analīzes metodes izdarīšanā; |
| --- | --- |

—

vēl regulārāka galveno Eiropas Komisijas iniciatīvu ietekmes analīzes metodes pielietošana un Komitejas iesaistīšana ietekmes analīzes metodes izdarīšanā;

| — | reģionālās dimensijas ieviešana valstu likumdošanas vienkāršošanas rīcības plānos; |
| --- | --- |

—

reģionālās dimensijas ieviešana valstu likumdošanas vienkāršošanas rīcības plānos;

| — | īpašas uzmanības pievēršana Kopienas likumdošanas iestrādei valstu likumdošanā un tās ietekmei uz vietējo un reģionālo likumdošanu. |
| --- | --- |

—

īpašas uzmanības pievēršana Kopienas likumdošanas iestrādei valstu likumdošanā un tās ietekmei uz vietējo un reģionālo likumdošanu.

RK atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto pastiprināto konsultāciju un likumu radīto seku novērtējuma procesu to mērķu ietvaros, kas noteikti labākai likumdošanas izstrādes procedūrai. Ņemot vērā kopējās tirdzniecības politikas iespējamo ietekmi uz reģioniem un komūnām, aicina Komisiju apspriesties ar RK arī par kopējās tirdzniecības politikas iniciatīvām, īpaši, izstrādājot ieteikumus sarunu pilnvarām par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem.

Aicina Eiropas Komisiju veicināt Reģionu komitejas profilaktisku darbību, sagatavojot izpētes atzinumus par nākotnes Kopienas politikām un par to ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām, kā arī izstrādājot ziņojumus par atsevišķu direktīvu ietekmi vietējā un reģionālā līmenī.

Komisijas veiktās kodifikācijas un tiesību aktu pārstrādāšanas sakarā uzsver, ka, “labākai tiesību aktu izstrādei” nevajadzētu nozīmēt tikai “samazinātu tiesību aktu izstrādi”. Jebkādam Komisijas atteikumam pieņemt tiesību aktu jabūt pamatotam ar kāda tiesību akta priekšlikuma Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu.

TURĪBA

Vēlreiz pauž pārliecību par to, ka visiem trim Lisabonas stratēģijas pīlāriem — ekonomikas, sociālajam un vides — ir jāpiešķir vienāda uzmanība.

Aicina Eiropas Komisiju apsvērt svarīgo vietējo un reģionālo varu lomu lielākas ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības ES sasniegšanā “Integrēto pamatnostādņu attiecībā uz izaugsmi un darba vietām” grozīšanas un īstenošanas procesa kontekstā.

Pauž pārliecību, ka kohēzija un konkurētspēja ir divi viens otru veicinoši mērķi, kas ir jārealizē kopā — nepietiekami izmantotā vietējo varu potenciāla un kapitāla izmantošana var uzlabot kāda reģiona konkurētspēju un pozitīvi ietekmēt teritoriālā līdzsvara un kohēzijas mērķu sasniegšanu. Turklāt atbalsta ideju, ka konkurētspēja ir atkarīga no funkcionējoša vienotā tirgus, kā arī uzsver, ka tam īpaša vērība ir jāpiegriež pārrobežu reģionos.

Uzskata, ka Lisabonas stratēģijas pārvaldības struktūras dalībvalstīs ir jāpielāgo ar mērķi tiešākā un ciešākā veidā formāli integrēt Struktūrfondu atbalstu Lisabonas stratēģijā.

Pilnībā piekrīt Komisijas uzskatam, ka globalizācija ir realitāte, kas ir jāprot izmantot nolūkā atjaunot izaugsmes dinamiku un radīt Eiropā kvalificēta darba vietas, jo sevišķi uzsverot pasākumus pirms un pēc globalizācijas radītās restrukturizācijas.

Mudina Eiropas Komisiju turpināt likvidēt šķēršļus iedzīvotāju mobilitātei un iedrošināt iedzīvotājus izmantot iespējas Savienības iekšienē, jo tā ir dinamiskas ekonomikas būtiska sastāvdaļa.

Atzīst, ka izglītība un apmācība ir galvenie instrumenti Lisabonas mērķu saniegšanā un visu Eiropas iedzīvotāju iekļaušanā uz zināšanām balstītā sabiedrībā. Šajā sakarā tā pauž gandarījumu par to, ka Komisija pievērsīsies kvalifikāciju atzīšanai, kā arī veicinās mobilitāti un uzņēmējdarbības kultūru.

Piešķir lielu nozīmi reģionāli un sociāli līdzsvarotai informācijas sabiedrībai, nodrošinot to, ka iedzīvotajiem ir nepieciešāmās iemaņas, lai dzīvotu un strādātu šajā jaunajā digitālajā laikmetā. RK ir atbalstījusi un arī turpinās atbalstīt vietējo un reģionālo elektronisko pakalpojumu un e-vadības izveidi, ar to uzsverot, ka pasākumi vietējā un reģionālā līmenī būtu visefektīvākais veids, kā sasniegt rezultātus.

Piekrīt Komisijas redzējumam attiecībā uz nepieciešamību izveidot visu Eiropu aptverošu tīklu, balstoties uz izaugsmes iniciatīvu un nodrošinot to, ka ievērojamajiem papildus līdzekļiem atbilst jauni pasākumi nolūkā uzlabot tīkla darbību un koordināciju.

Uzskata, ka Eiropas komunikācijas tīkli transporta, telekomunikāciju un enerģētikas jomā ir būtiski, lai realizētu pilnībā Eiropas ekonomikas potenciālu, vienotā tīklā saslēgtu paplašināto Eiropu un uzlabotu teritoriālo kohēziju.

SOLIDARITĀTE

Atbalsta vēlmi censties īstenot jaunajai paaudzei atbilstošu Struktūrfondu programmu, bet atgādina šajā konteksta par administratīvām un finansiālām sekām vietējām un reģionālajām varām sakarā ar to, ka ilgstoši nav panākta vienošanās par finanšu plāniem.

Sekos ar īpašu uzmanību “Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķa īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz teritoriju zonu noteikšanu, administratīvo procedūru vienkāršošanu un koherenci ar Eiropas un stratēģiskajām vadlīnijām.

Iesaka Struktūrfondu finansētās programmās iekļaut aspektus, tādus kā pilsētu atjaunošana, sociālās grūtības, īpaša rīcība attiecībā uz dzīvokļiem, ekonomiski pārstrukturēšanu un sabiedrisko transportu, t. i., elementus, kuru koncentrācija raksturīga pilsētās un ap tām, tomēr atzīst visu Eiropas reģionu nozīmīgumu, kā arī to, cik svarīgi ir turpmākajās programmās nodrošināt līdzsvaru starp lauku rajoniem un pilsētām.

Aicina dalībvalstis un to pašvaldības izmantot ESF finansējumu precīzi identificētiem mērķiem, lai palīdzētu vardarbības skartajiem rajoniem. Aicina Komisiju nodrošināt to, lai URBAN iniciatīva un tās mērķi sagalabātos arī nākotnes struktūrfondu ietvaros.

Atbalsta konsekventi jauna juridiska instrumenta “Eiropas teritoriālās sadarbības grupējuma (ETSG)” pievienoto vērtību sadarbības iniciatīvu rosināšanai starp vietējām un reģionālām varām un atgādina, ka ETSG izveides laikā ir svarīgi nepadarīt apgrūtinošas kontroles procedūras. Komiteja ir izveidojusi vietējās un reģionālās sadarbības dalībnieku forumu reglamenta pieņemšanas procedūrai un pirmo ETSG darbības uzsākšanai.

Apstiprina nepieciešamību saglabāt visos Eiropas reģionos multifunkcionālu lauksaimniecību, jo lauku platības aizņem 90 % no Kopienas teritorijas, un atzinīgi vērtē Kopējās lauksaimniecības politikas reformas turpināšanu nozarēs, kurās vēl nav veiktas reformas. Atgādina šajā sakarībā, ka vajadzētu izmantot izdevību veikt nākamās reformas, lai meklētu ārpus jauniem noteikumiem par nelabvēlīgu dabas apstākļu kompensēšanu, kādi visvairāk ietekmē lauku saimniecības, līdzekļus lielu uzņēmumu pārvaldības veicināšanai un to vispārējai ekonomiskai attīstībai.

Uzskata par nepieciešamu turpināt strādāt pie tiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem, kam ir stratēģiska nozīme vietējo un reģionālo pašvaldību darbā. Īpaši uzsver nepieciešamību pēc horizontāla un daudznozaru Kopienas atsauces ietvara ar mērķi noteikt to vispārējas nozīmes pakalpojumu apjomu, uz ko netiek attiecināti konkurences noteikumi. Šajā kontekstā Komiteja ar īpašu interesi 2006. gadā izvertēs ziņojumu par vispārējas nozīmes pakalpojumu sociālo nozari.

Atgādina par politisko, ekonomisko un sociālo izaicinājumu, ko demogrāfiskās pārmaiņas nozīmē pašvaldībām Eiropā. Minētajām pārmaiņām jārosina darbība visās sabiedriskās dzīves jomās, jo no to paredzēšanas ir atkarīga mūsu sabiedrību ilgtspējība. Tādēļ aicina Komisiju 2006. gada laikā veikt praktiskas darbības sakarā ar Zaļo grāmatu par demogrāfiskajām pārmaiņām.

Atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, lai izstrādātu jaunas veselības un drošības stratēģijas darbavietā, kas ļaus Eiropas Savienībai noteikt šajā jomā konsekventāku ietvaru. Uzsver nepieciešamību nodrošināt efektīvu reģionālo un vietējo varu iesaistīšanos, jo īpaši ieviešot veselības indikatorus un salīdzinošu analīzi nākotnē.

Uzsver vienlīdzīgu iespēju nozīmi, jomu, kurā vietējām un reģionālām varām ir galvenā nozīme kā galvenajam darba devējam, kā arī atbildība kā preču un pakalpojumu nodrošinātājam. Šajā sakarībā Komiteja gaida Eiropas Komisijas ziņojumu par dzimumu līdztiesības stratēģiju.

Apsveic priekšlikumu par 2008. gadu kā starpkultūru dialoga gadu un atkārto, ka kultūru un valodu daudzveidības ievērošana ir viens no Reģionu komitejas pamatprincipiem, kas ir pamatā Eiropas integrācijas procesam, un nevis izlīdzina atšķirības vai veido vienveidīgas personības, bet veicina labāku sadarbību un saprašanos starp Eiropas tautām.

Piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, saskaņā ar kuru cīņa pret klimata pārmaiņām ir viens no galvenajiem uzdevumiem nākotnē, kas jāveic globālā līmenī, sadarbojoties visiem valdības līmeņiem, kā arī sadarbībā ar privāto sektoru, veselības aizsardzības, Kopienas un izglītības grupām, un energoefektivitātes organizācijām.

Lūdz Eiropas Komisiju iekļaut Darba plānā vairāk uz piegādātājiem un energoapgādes rūpniecību orientētus pasākumus un piedāvā ekonomiski veicināt energoefektivitātes pasākumus — jo īpaši par labu atjaunojamo enerģiju izmantošanai — un valsts atbalsta pieejamību pasākumiem, kas veicina inovācijas ekoloģijas jomā un ražīguma kāpināšanu, lai panāktu lielāku energoefektivitāti, tādējādi veicinot novatorismu, padarot Eiropu konkurētspējīgāku un nodrošinot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi.

Uzsver nepieciešamību izveidot jaunu, uz ilgtspējīgu attīstību balstītu, dinamisku jūras lietu nozari, prasot, lai pilnībā atzītu un iekļautu jaunajā ES politikā vietējo un reģionālo varu devums jūras resursu pārvaldības jomā.

DROŠĪBA

Atbalsta pieciem turpmākajiem gadiem noteikto Hāgas programmas desmit prioritāšu īstenošanu, kas liecina par vēlmi un apņēmību stiprināt Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un aicina Eiropas Komisiju izstrādāt īpašu darbības plānu vietējām un reģionālām varam, kas ļautu iekļaut vietējo un reģionālo dimensiju Kopienas attīstībā.

Atbalsta Eiropas Komisijas apņemšanos cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu un atgādina par savu priekšlikumu izveidot Eiropas novērošanas punktu pilsētu drošībai, kas iekļautu dalībvalstu vietējās un reģionālās varas, kas sniegtu visu noderīgo informāciju attiecība uz politiku koncepciju, attiecībā uz izmeklēšanas veicināšanu un koordinēšanu, attiecībā uz drošības datu apkopošanu, sistematizāciju un izstrādi, izplatot piemērus un labu praksi, kā arī veidojot vietējas un reģionālas partnerattiecības.

Atkārtoti apliecina savu ieteikumu vērsties pie struktūrfondiem, lai atbalstītu un attīstītu instrumentus brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanai un aicina Eiropas Komisiju jaunajā finanšu plānā ieviest ievirzes par jautājumiem, kas atbalstīti trešajā ziņojumā par kohēziju.

Piekrīt, ka transporta sistēmu drošība ir galvenās rūpes transporta uzņēmējiem un galvenajām ieinteresētajām personām, piemēram, valsts iestādēm un pasažieriem, un nesenie teroristu uzbrukumi Londonā un Madridē lielā mērā atgādina par nepieciešamību pastiprināti vērst uzmanību uz transporta sistemu drošību Eiropas Savienībā.

Aicina Eiropas Komisiju plānot un pieņemt pārrobežu pasākumus, kuros aktīvi piedalītos pierobežu reģioni, kā arī uzlabot jaunā Solidaritātes fonda koordināciju ar struktūrfondiem, un iesaka palielināt Kopienas civilās aizsardzības mehānisma koordināciju, visos riska rajonos izveidojot reģionālos civilās aizsardzības centrus, kuri nodarbotos ar datu apkopošanu un kontroli un iepriekšējas trauksmes sistēmas izveidi.

EIROPAS KĀ PASAULES PARTNERIS

Apņemas būt neatlaidīga sava apņēmībā nodrošināt politisku starpkultūru dialogu starp dalībvalstu un kandidātvalstu, kā arī pirmspievienošanās valstu vietējo un reģionālo varu pārstāvjiem. uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai ir vēlams izveidot kopēju konsultatīvu komiteju ar Turciju, un atkārtoti lūdz Eiropas Komisiju piedāvāt, kolīdz iespējams, operatīvu risinājumu, lai mazinātu juridiska pamata trūkumu līdztiesīgas konsultatīvas komitejas izveidei Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ar Horvātiju un Rietumu Balkānu valstīm.

Aicina Eiropas Komisiju tiešā sadarbībā ar teritoriālajām varām un pilsonisko sabiedrību veicināt un atbalstīt informācijas kampaņas par Eiropas Savienības paplašināšanās procesu vietējā un reģionālā līmenī dalībvalstīs, kandidātvalstīs, kā arī potenciālajās kandidātvalstīs.

Atbalsta kaimiņattiecību politikas stiprināšanu ar jauno darbības plānu starpniecību, aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā pārrobežu un starpreģionu sadarbības devumu šajos plānos un lūdz iesaistīt Komiteju šo plānu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā.

Atkārtoti apstiprina savu apņemšanos stiprināt Eiropas — Vidusjūras reģionu valstu partnerattiecības, kā arī savu lūgumu pēc pasākumiem, kas veicinātu lielāku vietējo un reģionālo varu piedalīšanos un iesaistīšanos, un aicina izveidot Eiropas — Vidusjūras reģiona valstu iestāžu ietvarā jaunu forumu, kura uzdevums būtu, no vienas puses, veicināt teritoriālu un decentralizētu sadarbību, no otras puses, veicināt partnerību un izstrādāt darbības programmas visām Vidusjūras baseina valstīm.

Pauž nožēlu, ka par Eiropas teritoriālo varu devumu Eiropas attīstības politikai šobrīd maz kas ir zināms, un iesaka attiecīgi pārskatīt decentralizētas sadarbības vietu, atzīstot, ka teritoriālo varu rīcībā līdzās citiem dalībniekiem ir zināšanas un pieredze, lai varētu dot ieguldījumu globālā cīņā pret nabadzību pasaulē un darbā, īstenojot ANO Tūkstošgades mērķus.

Uztic savam priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei, Austrijas un Somijas prezidentūrai.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/73

---

Rezolūcija par tematu ceļā uz finanšu plānu 2007.—2013. gadam

(2006/C 115/16)

REĢIONU KOMITEJA

ņemot vērā atzinumu par paziņojumu attiecībā uz finanšu plānu “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — Paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam” (CdR 162/2004 fin),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par paplašinātās ES politiskajiem uzdevumiem un budžeta līdzekļiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (A6-0153/2005),

| 1) | tā kā Eiropadome 16. un 17. jūnija galotņu sanāksmē nav panākusi vienošanos par budžetu turpmākajam ES plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

1)

tā kā Eiropadome 16. un 17. jūnija galotņu sanāksmē nav panākusi vienošanos par budžetu turpmākajam ES plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam,

| 2) | tā kā Apvienotās Karalistes prezidentūra tika aicināta, pamatojoties uz līdz šim gūtajiem panākumiem, turpināt pārrunas, lai atrisinātu visus nepieciešamos jautājumus un iespējami īsā laikā panāktu vienošanos, |
| --- | --- |

2)

tā kā Apvienotās Karalistes prezidentūra tika aicināta, pamatojoties uz līdz šim gūtajiem panākumiem, turpināt pārrunas, lai atrisinātu visus nepieciešamos jautājumus un iespējami īsā laikā panāktu vienošanos,

| 3) | tā kā 2005. gadā ir jāpieņem finanšu plāns, kas, sākot ar 2007. gadu, Eiropā ļauj īstenot efektīvas solidaritātes, teritoriālās kohēzijas, izaugsmes veicināšanas un nodarbinātības politikas |
| --- | --- |

3)

tā kā 2005. gadā ir jāpieņem finanšu plāns, kas, sākot ar 2007. gadu, Eiropā ļauj īstenot efektīvas solidaritātes, teritoriālās kohēzijas, izaugsmes veicināšanas un nodarbinātības politikas

2005. gada 16. un 17. novembrī notikušajā 62. plenārsesijā (17. novembra sēdē) ir pieņēmusi šādu rezolūciju.

Reģionu komiteja

| 1. | atkārtoti uzsver savu atbalstu Eiropas Komisijas sākotnējiem līdzsvarotajiem priekšlikumiem (CdR 162/2004 fin), kas aprēķināti, pamatojoties uz reālām vajadzībām un pieņemti pēc plašas apspriešanās ar vietējām un reģionālajām varām četru gadu laikā; minētais atbalsts ir pausts Komitejas atzinumā un atkārtoti apstiprināts kopā ar Eiropas Parlamentu 2005. gada 6. aprīlī pieņemtajā deklarācijā un 2005. gada 20. maija Vroclavas deklarācijā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver savu atbalstu Eiropas Komisijas sākotnējiem līdzsvarotajiem priekšlikumiem (CdR 162/2004 fin), kas aprēķināti, pamatojoties uz reālām vajadzībām un pieņemti pēc plašas apspriešanās ar vietējām un reģionālajām varām četru gadu laikā; minētais atbalsts ir pausts Komitejas atzinumā un atkārtoti apstiprināts kopā ar Eiropas Parlamentu 2005. gada 6. aprīlī pieņemtajā deklarācijā un 2005. gada 20. maija Vroclavas deklarācijā;

| 2. | pieņem zināšanai Luksemburgas prezidentūras iesniegtos priekšlikumus un jo īpaši piekrīt Eiropas Parlamenta atzinumam, ka finanšu plāns ir jāizveido tā, lai nodrošinātu pietiekamus resursus konkurētspējas un izaugsmes mērķa sasniegšanai un reģionālo un struktūrfondu pieejamību visiem Eiropas reģioniem. Tas ir nepieciešams nosacījums, lai ES realizētu savas saistības un nepieļautu sabiedrības neapmierinātības pastiprināšanos Eiropas Savienībā. Budžeta maksimālā apjoma samazināšana apdraudēs kohēzijas politikas pamatprincipus un tādējādi graus solidaritātes principu, kas ir būtisks Eiropas integrācijas un Eiropas sabiedrības modeļa elements. Budžeta samazinājumi minētajā jomā varētu izraisīt reģionālās politikas renacionalizāciju lielākajā daļā valstu, kas veidoja ES 15 dalībvalstu sastāvā, un tas nepārprotami ir pretrunā Eiropas reģionālo un vietējo varu nostājai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Luksemburgas prezidentūras iesniegtos priekšlikumus un jo īpaši piekrīt Eiropas Parlamenta atzinumam, ka finanšu plāns ir jāizveido tā, lai nodrošinātu pietiekamus resursus konkurētspējas un izaugsmes mērķa sasniegšanai un reģionālo un struktūrfondu pieejamību visiem Eiropas reģioniem. Tas ir nepieciešams nosacījums, lai ES realizētu savas saistības un nepieļautu sabiedrības neapmierinātības pastiprināšanos Eiropas Savienībā. Budžeta maksimālā apjoma samazināšana apdraudēs kohēzijas politikas pamatprincipus un tādējādi graus solidaritātes principu, kas ir būtisks Eiropas integrācijas un Eiropas sabiedrības modeļa elements. Budžeta samazinājumi minētajā jomā varētu izraisīt reģionālās politikas renacionalizāciju lielākajā daļā valstu, kas veidoja ES 15 dalībvalstu sastāvā, un tas nepārprotami ir pretrunā Eiropas reģionālo un vietējo varu nostājai;

| 3. | atzīmē RK un Eiropas Parlamenta viedokļi sakrīt, uzsverot EP kā līdzvērtīga partnera budžeta sarunās nozīmīgumu; |
| --- | --- |

3.

atzīmē RK un Eiropas Parlamenta viedokļi sakrīt, uzsverot EP kā līdzvērtīga partnera budžeta sarunās nozīmīgumu;

| 4. | mudina dalībvalstis pretoties aicinājumiem samazināt ES budžetu un ierosina, lai tās nodrošina ES tādu budžetu, kas ļauj tai efektīvi darboties jomās, kurās tā ir sniegusi un turpina sniegt reālu pievienoto vērtību Eiropas iedzīvotāju dzīves līmenim un viņu dzīves un darba vietām. Apzinās, ka, tiecoties panākt vienošanos par pamatjomām, kurās ES nodrošina šādu pievienoto vērtību, turpmākajos mēnešos būs nepieciešama stingra politiska apņemšanās, skaidri izteikta starpnozaru partnerība un ilgstošas publiskas debates; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis pretoties aicinājumiem samazināt ES budžetu un ierosina, lai tās nodrošina ES tādu budžetu, kas ļauj tai efektīvi darboties jomās, kurās tā ir sniegusi un turpina sniegt reālu pievienoto vērtību Eiropas iedzīvotāju dzīves līmenim un viņu dzīves un darba vietām. Apzinās, ka, tiecoties panākt vienošanos par pamatjomām, kurās ES nodrošina šādu pievienoto vērtību, turpmākajos mēnešos būs nepieciešama stingra politiska apņemšanās, skaidri izteikta starpnozaru partnerība un ilgstošas publiskas debates;

| 5. | atgādina dalībvalstīm, ka kohēzijas politika ir joma, kurā ES nodrošina reālu pievienoto vērtību, tā kā izdevumiem minētajā jomā ES līmenī ir lielāka atdeve un izmantojuma efektivitāte nekā valstu līmenī. Kohēzijas politika ir izrādījusies īpaši nozīmīga tādu ekonomisko un sociālo atšķirību likvidēšanā Eiropas starpreģionu un reģionālā mērogā, kas ir galvenais šķērslis Eiropas iekšējā tirgus izveidei un efektivitātei. Kohēzijas politika ir būtiski nozīmīga, lai reģionos, kas atpaliek no Eiropas vidējiem rādītājiem, tiktu sasniegti Lisabonas mērķi, un tādēļ tā ir nešaubīgi atzīstama par visu izaugsmes un darbavietu radīšanas stratēģiju Eiropā būtisku potisku papildinājumu; |
| --- | --- |

5.

atgādina dalībvalstīm, ka kohēzijas politika ir joma, kurā ES nodrošina reālu pievienoto vērtību, tā kā izdevumiem minētajā jomā ES līmenī ir lielāka atdeve un izmantojuma efektivitāte nekā valstu līmenī. Kohēzijas politika ir izrādījusies īpaši nozīmīga tādu ekonomisko un sociālo atšķirību likvidēšanā Eiropas starpreģionu un reģionālā mērogā, kas ir galvenais šķērslis Eiropas iekšējā tirgus izveidei un efektivitātei. Kohēzijas politika ir būtiski nozīmīga, lai reģionos, kas atpaliek no Eiropas vidējiem rādītājiem, tiktu sasniegti Lisabonas mērķi, un tādēļ tā ir nešaubīgi atzīstama par visu izaugsmes un darbavietu radīšanas stratēģiju Eiropā būtisku potisku papildinājumu;

| 6. | atbalsta Eiropas Komisijas priekšsēdētāja centienus atsākt sarunas par finanšu plānu un uzskata, ka tas varētu palīdzēt diskusijās par to, kā modernizēt ES budžetu, tomēr uzsver, ka visiem šādiem priekšlikumiem jāiekļaujas atbilstošos minimālos finanšu ietvaros. Šajā sakarā Komiteja ņem vērā priekšlikumus par jauna Pielāgošanās globalizācijai fonda izveidi un JEREMIE un JASPERS mehānismiem un uzskata, ka minētajiem instrumentiem jābūt papildinošiem nevis to budžeta pozīciju alternatīvām, kas paredzētas konverģences, konkurētspējas un nodarbinātības mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Eiropas Komisijas priekšsēdētāja centienus atsākt sarunas par finanšu plānu un uzskata, ka tas varētu palīdzēt diskusijās par to, kā modernizēt ES budžetu, tomēr uzsver, ka visiem šādiem priekšlikumiem jāiekļaujas atbilstošos minimālos finanšu ietvaros. Šajā sakarā Komiteja ņem vērā priekšlikumus par jauna Pielāgošanās globalizācijai fonda izveidi un JEREMIE un JASPERS mehānismiem un uzskata, ka minētajiem instrumentiem jābūt papildinošiem nevis to budžeta pozīciju alternatīvām, kas paredzētas konverģences, konkurētspējas un nodarbinātības mērķa sasniegšanai;

| 7. | bez tam Komiteja šajā sakarā brīdina pret ES līdzekļu novirzīšanu vienīgi valstu iekšējām konkurētspējas un izaugsmes veicināšanas politikām, uzskatot, ka ES līdzekļus vislabāk var izmantot teritoriālās kohēzijas nostiprināšanai integrētas konkurētspējas un izaugsmes programmas ietvaros, kas ir visas ES kohēzijas politikas sastāvdaļa; papildus tam vēlas, lai Struktūrfondu līdzfinansēšanas noteikumos saglabātos privātā līdzfinansējuma iespēja. |
| --- | --- |

7.

bez tam Komiteja šajā sakarā brīdina pret ES līdzekļu novirzīšanu vienīgi valstu iekšējām konkurētspējas un izaugsmes veicināšanas politikām, uzskatot, ka ES līdzekļus vislabāk var izmantot teritoriālās kohēzijas nostiprināšanai integrētas konkurētspējas un izaugsmes programmas ietvaros, kas ir visas ES kohēzijas politikas sastāvdaļa; papildus tam vēlas, lai Struktūrfondu līdzfinansēšanas noteikumos saglabātos privātā līdzfinansējuma iespēja.

| 8. | izsaka nožēlu par to, ka 27. oktobra neformālajā augstākā līmeņa sanāksmē tās dalībnieki nespēja vienoties par debašu atsākšanu attiecībā uz finanšu plānu; |
| --- | --- |

8.

izsaka nožēlu par to, ka 27. oktobra neformālajā augstākā līmeņa sanāksmē tās dalībnieki nespēja vienoties par debašu atsākšanu attiecībā uz finanšu plānu;

| 9. | izsaka īpašas bažas par to, ka novilcināta vienošanās negatīvi ietekmēs pilsoņu viedokli Eiropā, apdraudēs nākamā plānošanas perioda sekmīgu uzsākšanu un radīs ES vietējo un reģionālo varu finansiālu nestabilitāti, kas galvenokārt negatīvi ietekmēs ekonomiku, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, kurām līdz ar to būs jāsaskaras ar nopietnām grūtībām ievērot pārejas periodā radušās saistības — saistības, kuras dalībvalstis piekrita pildīt pievienošanās līgumos pirms pēdējās Eiropas Savienības paplašināšanās. |
| --- | --- |

9.

izsaka īpašas bažas par to, ka novilcināta vienošanās negatīvi ietekmēs pilsoņu viedokli Eiropā, apdraudēs nākamā plānošanas perioda sekmīgu uzsākšanu un radīs ES vietējo un reģionālo varu finansiālu nestabilitāti, kas galvenokārt negatīvi ietekmēs ekonomiku, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, kurām līdz ar to būs jāsaskaras ar nopietnām grūtībām ievērot pārejas periodā radušās saistības — saistības, kuras dalībvalstis piekrita pildīt pievienošanās līgumos pirms pēdējās Eiropas Savienības paplašināšanās.

| 10. | atkārtoti izsaka aicinājumu Apvienotās Karalistes prezidentūrai darīt visu nepieiciešamo, lai panāktu vienošanos līdz šā gada beigām. |
| --- | --- |

10.

atkārtoti izsaka aicinājumu Apvienotās Karalistes prezidentūrai darīt visu nepieiciešamo, lai panāktu vienošanos līdz šā gada beigām.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/75

---

Reģionu komitejas perspektīvas Atzinums par tematu “Visu transporta veidu drošība, ieskaitot jautājumu par finansēšanu”

(2006/C 115/17)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā komisāres M.Valstrēmas 2005. gada 3. jūnijā Komitejas priekšsēdētājam P. Štraubam nosūtīto lūgumu izstrādāt RK atzinumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu par “visu transporta veidu drošību, ieskaitot jautājumu par finansēšanu”,

ņemot vērā Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību, ko Eiropas Komisija izstrādāja 2001. gadā un kurā Reģionu komitejai izteikts pamudinājums “aktīvāk iesaistīties pārbaudes procesā, piemēram, sagatavojot izpētes ziņojumus par Komisijas priekšlikumu virzību”,

ņemot vērā 2001. gada septembra Eiropas Komisijas un Reģionu Komitejas parakstīto Sadarbības protokolu, kurā izteikts pamudinājums “Reģionu komitejai izstrādāt stratēģiskus dokumentus attiecībā uz jautājumiem, ko Komisija uzskata par svarīgiem”; šajos “perspektīvas atzinumos” dziļāk jāizklāsta problēmas tajās jomās, par kurām Reģionu komitejai ir attiecīgi vietējie informācijas avoti,

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2005. gada 25. jūlija lēmumu dot norādījumus Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai sagatavot atzinumu par šo tematu,

ņemot vērā tās atzinumu par Komisijas paziņojumiem Padomei un Eiropas Parlamentam par tematiem “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem”, “Par teroristu finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai”, “Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismu” un “Kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu”: KOM(2004) 698 galīgā red., — KOM(2004) 700 galīgā red., — KOM(2004) 701 galīgā red — KOM(2004) 702 galīgā red. — CdR 465/2004 fin,

ņemot vērā Teritoriālās kohēzijas politikas komisijas 2005. gada 30. septembrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 209/2005 rev. 1) (ziņotājs: Robert Neill kgs, Londonas domes loceklis, UK/ETP),

tā kā

| (1) | transporta sistēmu drošības jautājums vienmēr bijis ļoti svarīgs transporta uzņēmumiem un galvenajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, valsts iestādēm un pasažieriem. Tomēr nesenie teroristu uzbrukumi Londonā un Madridē stingri atgādina par nepieciešamību pievērst lielāku uzmanību transporta sistēmu drošībai visā Eiropas Savienībā. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu līdz 2005. gada beigām publicēt Paziņojumu par šo tēmu, ietverot tajā arī jautājumu par drošības pasākumu finansēšanu. Dalībvalstīm un valstu reģionālajām un vietējām varām prioritārā kārtā jādomā par to, kā atbildēt uz šo Paziņojumu, kad tas tiks sagatavots; |
| --- | --- |

(1)

transporta sistēmu drošības jautājums vienmēr bijis ļoti svarīgs transporta uzņēmumiem un galvenajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, valsts iestādēm un pasažieriem. Tomēr nesenie teroristu uzbrukumi Londonā un Madridē stingri atgādina par nepieciešamību pievērst lielāku uzmanību transporta sistēmu drošībai visā Eiropas Savienībā. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu līdz 2005. gada beigām publicēt Paziņojumu par šo tēmu, ietverot tajā arī jautājumu par drošības pasākumu finansēšanu. Dalībvalstīm un valstu reģionālajām un vietējām varām prioritārā kārtā jādomā par to, kā atbildēt uz šo Paziņojumu, kad tas tiks sagatavots;

| (2) | RK arī atzinīgi vērtē pasākumus, kas notiek vai tiek plānoti Eiropas Savienības un valstu līmenī gaisa satiksmes, jūras transporta un kravu pārvadājumu jomās; |
| --- | --- |

(2)

RK arī atzinīgi vērtē pasākumus, kas notiek vai tiek plānoti Eiropas Savienības un valstu līmenī gaisa satiksmes, jūras transporta un kravu pārvadājumu jomās;

| (3) | Eiropas Savienības valstu valdības brīdina, ka tuvākajā nākotnē pastāvēs teroristu uzbrukumu draudi civiliedzīvotājiem. Transporta sistēmas ir īpaši apdraudētas, jo tur regulāri pulcējas daudz cilvēku, un bieži vien nav iespējams veikt sistemātiskas drošības pārbaudes; |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības valstu valdības brīdina, ka tuvākajā nākotnē pastāvēs teroristu uzbrukumu draudi civiliedzīvotājiem. Transporta sistēmas ir īpaši apdraudētas, jo tur regulāri pulcējas daudz cilvēku, un bieži vien nav iespējams veikt sistemātiskas drošības pārbaudes;

| (4) | ņemot vērā atbildību par transporta jautājumu loku, reģionālajām un vietējām varām, kā arī iesaistītajām valsts iestādēm ir būtiska loma, meklējot iespējas, kā mazināt šos draudus un jebkāda teroristu uzbrukuma sekas; |
| --- | --- |

(4)

ņemot vērā atbildību par transporta jautājumu loku, reģionālajām un vietējām varām, kā arī iesaistītajām valsts iestādēm ir būtiska loma, meklējot iespējas, kā mazināt šos draudus un jebkāda teroristu uzbrukuma sekas;

| (5) | neviena transporta sistēma nekad nevar būt pilnīgi droša. Vienmēr pastāvēs teroristu uzbrukuma briesmas, un līdz ar to jāizstrādā un/vai jāpilnveido stratēģijas, lai samazinātu un vadītu šo risku. Riska vadības pieredze sastopama visā pasaulē; tā izveidojusies kā atbilde teroristu uzbrukumiem pēdējo desmitgažu laikā, kā arī pēc 11. septembra un vēlākiem uzbrukumiem. Jautājums ir par to, kā izmantot šīs zināšanas kompleksos tīklos — tādos kā transporta sistēmas, kuros iesaistīti daudzi un dažādi valsts un privātā sektora uzņēmumi, un kā finansēt šīs pārmaiņas, ņemot vērā esošo pieredzi minētajā jomā; |
| --- | --- |

(5)

neviena transporta sistēma nekad nevar būt pilnīgi droša. Vienmēr pastāvēs teroristu uzbrukuma briesmas, un līdz ar to jāizstrādā un/vai jāpilnveido stratēģijas, lai samazinātu un vadītu šo risku. Riska vadības pieredze sastopama visā pasaulē; tā izveidojusies kā atbilde teroristu uzbrukumiem pēdējo desmitgažu laikā, kā arī pēc 11. septembra un vēlākiem uzbrukumiem. Jautājums ir par to, kā izmantot šīs zināšanas kompleksos tīklos — tādos kā transporta sistēmas, kuros iesaistīti daudzi un dažādi valsts un privātā sektora uzņēmumi, un kā finansēt šīs pārmaiņas, ņemot vērā esošo pieredzi minētajā jomā;

| (6) | efektīva un par saprātīgu cenu pieejama transporta infrastruktūra ir būtiska dzīves daļa Eiropas Savienības dalībvalstīs. ES pilsoņi bieži izmanto vietējā transporta sistēmas, bet viņi ir atkarīgi arī no globālā transporta un loģistikas tīkla, kas nodrošina ne vien darbu un uzņēmējdarbības iespējas, bet ir arī ļoti nozīmīgs galveno patēriņa preču, piemēram, pārtikas piegādē. Arī turpmāk jāveic pasākumi attiecībā uz terorisma draudiem, bet tie nedrīkst izraisīt nesamērīgus pārtraukumus transporta tīkla darbībā. Lielam, ilgstošam pārtraukumam, ko arī cenšas izraisīt teroristi, būtu nopietnas sekas ES saimnieciskajā un sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

(6)

efektīva un par saprātīgu cenu pieejama transporta infrastruktūra ir būtiska dzīves daļa Eiropas Savienības dalībvalstīs. ES pilsoņi bieži izmanto vietējā transporta sistēmas, bet viņi ir atkarīgi arī no globālā transporta un loģistikas tīkla, kas nodrošina ne vien darbu un uzņēmējdarbības iespējas, bet ir arī ļoti nozīmīgs galveno patēriņa preču, piemēram, pārtikas piegādē. Arī turpmāk jāveic pasākumi attiecībā uz terorisma draudiem, bet tie nedrīkst izraisīt nesamērīgus pārtraukumus transporta tīkla darbībā. Lielam, ilgstošam pārtraukumam, ko arī cenšas izraisīt teroristi, būtu nopietnas sekas ES saimnieciskajā un sociālajā dzīvē;

| (7) | šajā ziņojumā nekādā gadījumā nav mēģināts aptvert visus pasākumus, kas veidotu pretterorisma stratēģiju. Tajā pievērsta uzmanība jautājumiem, kas ir reģionālo un vietējo varas iestāžu pārziņā, īpaši to iestāžu pārziņā, kas atbildīgas par sabiedriskā transporta darbību. Konkrēti šajā ziņojumā mēģināts apzināt dažus no jautājumiem, uz ko šīm iestādēm būtu jāvērš uzmanība (un daudzos gadījumos tas jau tiek darīts), kā arī novērtēt, kādu papildvērtību šim darbam varētu sniegt sadarbība ar citām dalībvalstīm ES līmenī, |
| --- | --- |

(7)

šajā ziņojumā nekādā gadījumā nav mēģināts aptvert visus pasākumus, kas veidotu pretterorisma stratēģiju. Tajā pievērsta uzmanība jautājumiem, kas ir reģionālo un vietējo varas iestāžu pārziņā, īpaši to iestāžu pārziņā, kas atbildīgas par sabiedriskā transporta darbību. Konkrēti šajā ziņojumā mēģināts apzināt dažus no jautājumiem, uz ko šīm iestādēm būtu jāvērš uzmanība (un daudzos gadījumos tas jau tiek darīts), kā arī novērtēt, kādu papildvērtību šim darbam varētu sniegt sadarbība ar citām dalībvalstīm ES līmenī,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

Reģionu komitejas viedoklis

Galvenie jautājumi

1.   Sadarbība

| 1.1 | Transporta tīklu efektīva drošība atkarīga no iesaistīto aģentūru visciešākās sadarbības, sākot no darbiniekiem, kuri nodrošina virszemes transporta pakalpojumus, viņu vadītājiem un politiķiem (vietējā, reģionālajā un valsts līmenī), kuriem viņi atskaitās, ieskaitot arī policiju un izlūkdienestus. Ir svarīgi nodrošināt konsekventu pieeju preventīviem pasākumiem un efektīvai rīcībai starpgadījumos, piemēram, nodrošināt to, ka iespējams vienlaicīgi sniegt palīdzību pasažieriem, aizsargāt pierādījumus un pēc iespējas ātrāk atjaunot transporta pakalpojumus. Visās aģentūrās būtiska nozīme ir augstākās vadības iesaistei. |
| --- | --- |

1.1

Transporta tīklu efektīva drošība atkarīga no iesaistīto aģentūru visciešākās sadarbības, sākot no darbiniekiem, kuri nodrošina virszemes transporta pakalpojumus, viņu vadītājiem un politiķiem (vietējā, reģionālajā un valsts līmenī), kuriem viņi atskaitās, ieskaitot arī policiju un izlūkdienestus. Ir svarīgi nodrošināt konsekventu pieeju preventīviem pasākumiem un efektīvai rīcībai starpgadījumos, piemēram, nodrošināt to, ka iespējams vienlaicīgi sniegt palīdzību pasažieriem, aizsargāt pierādījumus un pēc iespējas ātrāk atjaunot transporta pakalpojumus. Visās aģentūrās būtiska nozīme ir augstākās vadības iesaistei.

| 1.2 | Šai sadarbībai jābūt veidotai tā, lai sasniegtu līdzsvaru starp konfidencialitāti, kad tā nepieciešama, un informācijas apmaiņu starp aģentūrām, dalībvalstīm un sabiedrību, kad tas iespējams. Ja iesaistīti privātuzņēmumi, piemēram, transporta pakalpojumu sniedzēji vai transporta tīklu tuvumā nodrošināto pakalpojumu sniedzēji (piemēram, uzņēmumi, kas nodrošina tīrīšanas pakalpojumus vai mazumtirgotāji/citi uzņēmumi, kas atrodas dzelzceļa stacijās), tie pilnībā jāiesaista drošības stratēģijās. |
| --- | --- |

1.2

Šai sadarbībai jābūt veidotai tā, lai sasniegtu līdzsvaru starp konfidencialitāti, kad tā nepieciešama, un informācijas apmaiņu starp aģentūrām, dalībvalstīm un sabiedrību, kad tas iespējams. Ja iesaistīti privātuzņēmumi, piemēram, transporta pakalpojumu sniedzēji vai transporta tīklu tuvumā nodrošināto pakalpojumu sniedzēji (piemēram, uzņēmumi, kas nodrošina tīrīšanas pakalpojumus vai mazumtirgotāji/citi uzņēmumi, kas atrodas dzelzceļa stacijās), tie pilnībā jāiesaista drošības stratēģijās.

| 1.3 | Minētā sadarbība jāpaplašina starp dalībvalsts reģioniem un aiz ES robežām, lai izplatītu labāko pieredzi, un lai teroristu uzbrukuma gadījumā nekavējoties tiktu informētas visas iesaistītās aģentūras, sākot no avārijas dienestiem līdz transporta iestādēm, lai tās var sākt attiecīgi rīkoties. |
| --- | --- |

1.3

Minētā sadarbība jāpaplašina starp dalībvalsts reģioniem un aiz ES robežām, lai izplatītu labāko pieredzi, un lai teroristu uzbrukuma gadījumā nekavējoties tiktu informētas visas iesaistītās aģentūras, sākot no avārijas dienestiem līdz transporta iestādēm, lai tās var sākt attiecīgi rīkoties.

| 1.4 | Runājot par iepriekšējiem teroristu uzbrukumiem ES, un it īpaši par sprādzieniem Madrides vilcienos 2004. gadā, ES jācenšas mācīties no citām pasaules valstīm, kurās arī notikuši terora akti, kā, piemēram, Ņujorkā, Tokijā un Maskavā (1). Turklāt jācenšas izmantot citu nozaru pieredze (piemēram, salīdzinot atsauksmes no aviosabiedrību un virszemes transporta nozarēm). |
| --- | --- |

1.4

Runājot par iepriekšējiem teroristu uzbrukumiem ES, un it īpaši par sprādzieniem Madrides vilcienos 2004. gadā, ES jācenšas mācīties no citām pasaules valstīm, kurās arī notikuši terora akti, kā, piemēram, Ņujorkā, Tokijā un Maskavā (1). Turklāt jācenšas izmantot citu nozaru pieredze (piemēram, salīdzinot atsauksmes no aviosabiedrību un virszemes transporta nozarēm).

| 1.5 | Pamatiestrādnes Eiropas sadarbībai transporta drošības jomā jau ir izveidotas, bet centieniem šajā jomā jābūt aktīvākiem. Dzelzceļa policija un dzelzceļa uzņēmumi Eiropā sadarbojas COLPOFER (Dzelzceļa policijas un drošības dienestu sadarbības) ietvaros, kas ir Starptautiskās dzelzceļu apvienības saistītais uzņēmums (UIC) (2). Dzelzceļa un metro policijas darbinieki Nīderlandē, Vācijā, Beļģijā, Itālijā un Lielbritānijā apmainās ar informāciju un labāko pieredzi, kā arī meklē sadarbības iespējas, izmantojot RAILPOL. Nīderlandes policija nodrošina RAILPOL vadību un sekretariātu, savai darbībai saņemot noteiktus līdzekļus no ES. Vairākas dalībvalstis vēlas pievienoties minētajai organizācijai, un šis process jāveicina. |
| --- | --- |

1.5

Pamatiestrādnes Eiropas sadarbībai transporta drošības jomā jau ir izveidotas, bet centieniem šajā jomā jābūt aktīvākiem. Dzelzceļa policija un dzelzceļa uzņēmumi Eiropā sadarbojas COLPOFER (Dzelzceļa policijas un drošības dienestu sadarbības) ietvaros, kas ir Starptautiskās dzelzceļu apvienības saistītais uzņēmums (UIC) (2). Dzelzceļa un metro policijas darbinieki Nīderlandē, Vācijā, Beļģijā, Itālijā un Lielbritānijā apmainās ar informāciju un labāko pieredzi, kā arī meklē sadarbības iespējas, izmantojot RAILPOL. Nīderlandes policija nodrošina RAILPOL vadību un sekretariātu, savai darbībai saņemot noteiktus līdzekļus no ES. Vairākas dalībvalstis vēlas pievienoties minētajai organizācijai, un šis process jāveicina.

2.   Apmācība un plānošana.

| 2.1 | Transporta un avārijas dienesti, kas darbojās pēc nesenajiem teroristu uzbrukumiem Londonā, saņēma atzinību par labi organizēto palīdzību. Šķiet, ka tas bija iespējams, pateicoties attiecīgai apmācībai un neparedzētu uzdevumu plānošanai dažādos dienestos. Efektīva cilvēkresursu izmantošana var ietvert speciālistu komandu veidošanu, tai skaitā personālu kārtības nodrošināšanai transporta tīklos vai arī transporta jeb policijas darbiniekus, kas ir īpaši apmācīti kabeļtelevīzijas attēlu izpētē. |
| --- | --- |

2.1

Transporta un avārijas dienesti, kas darbojās pēc nesenajiem teroristu uzbrukumiem Londonā, saņēma atzinību par labi organizēto palīdzību. Šķiet, ka tas bija iespējams, pateicoties attiecīgai apmācībai un neparedzētu uzdevumu plānošanai dažādos dienestos. Efektīva cilvēkresursu izmantošana var ietvert speciālistu komandu veidošanu, tai skaitā personālu kārtības nodrošināšanai transporta tīklos vai arī transporta jeb policijas darbiniekus, kas ir īpaši apmācīti kabeļtelevīzijas attēlu izpētē.

| 2.2 | Regulāras transporta darbinieku apmācības, ieskaitot vingrinājumus, kuros tiek modelēti teroristu uzbrukumi, iesaistot visas attiecīgās iestādes, ir nenovērtējamas, īpaši uzbrukuma tūlītējo seku novēršanā. |
| --- | --- |

2.2

Regulāras transporta darbinieku apmācības, ieskaitot vingrinājumus, kuros tiek modelēti teroristu uzbrukumi, iesaistot visas attiecīgās iestādes, ir nenovērtējamas, īpaši uzbrukuma tūlītējo seku novēršanā.

| 2.3 | Rīcības plāns ārkārtas situācijām pēc specifiska negadījuma var ietvert virkni pasākumu, sākot no darbības atjaunošanas līdz plašākas nozīmes nepārtrauktas saimnieciskās darbības nodrošināšanai. Šos plānus var regulāri izmēģināt praksē un uzlabot ikdienas situācijās, piemēram, pēc iekārtu avārijām vai trešo personu izraisītiem negadījumiem (piemēram, ūdensvada cauruļu plīsums vai nopietni ceļu satiksmes negadījumi). Līdzīgā veidā rīcības plāni ārkārtas situācijām jāveido pārrobežu līmenī, piemēram, lai noteiktu skaidru atbildību gadījumā, ja notiek incidents uz robežšķērsošanas vietas vai netālu no tās, kā arī lai sniegtu speciālistu palīdzību tām dalībvalstīm, kuru rīcībā šādu resursu nav. |
| --- | --- |

2.3

Rīcības plāns ārkārtas situācijām pēc specifiska negadījuma var ietvert virkni pasākumu, sākot no darbības atjaunošanas līdz plašākas nozīmes nepārtrauktas saimnieciskās darbības nodrošināšanai. Šos plānus var regulāri izmēģināt praksē un uzlabot ikdienas situācijās, piemēram, pēc iekārtu avārijām vai trešo personu izraisītiem negadījumiem (piemēram, ūdensvada cauruļu plīsums vai nopietni ceļu satiksmes negadījumi). Līdzīgā veidā rīcības plāni ārkārtas situācijām jāveido pārrobežu līmenī, piemēram, lai noteiktu skaidru atbildību gadījumā, ja notiek incidents uz robežšķērsošanas vietas vai netālu no tās, kā arī lai sniegtu speciālistu palīdzību tām dalībvalstīm, kuru rīcībā šādu resursu nav.

| 2.4 | Riska novērtējums ir būtiska plānošanas un apmācību sastāvdaļa. Tas ietver globālo draudu uzraudzību, sistemātisku iepriekšējo negadījumu analīzi un atsevišķu incidentu izvērtējumu (piemēram, bez uzraudzības atstāta bagāža), lai mazinātu nevajadzīgus pārtraukumus. |
| --- | --- |

2.4

Riska novērtējums ir būtiska plānošanas un apmācību sastāvdaļa. Tas ietver globālo draudu uzraudzību, sistemātisku iepriekšējo negadījumu analīzi un atsevišķu incidentu izvērtējumu (piemēram, bez uzraudzības atstāta bagāža), lai mazinātu nevajadzīgus pārtraukumus.

| 2.5 | Būtiska nozīme ir pasažieriem, kuri izmanto transporta pakalpojumus, kā arī tiem, kuri izmanto transporta pakalpojumus uzņēmējdarbības mērķiem. Tomēr viņiem nepieciešama skaidra un ātri pieejama informācija, piemēram, par to, kā izvairīties no trauksmes sacelšanas, ko darīt, ja tiek novērota aizdomīga uzvedība un kā rīkoties uzbrukuma gadījumā. Šādai informācijai jābūt pieejamai kopsavilkuma veidā transporta sistēmā un sīkāk — attiecīgajās Interneta lapās. Bez tam nepieciešamas stratēģijas, lai pārliecinātu pasažierus par transporta tīkla drošību, piemēram, nodrošinot redzamu transporta darbinieku/policijas klātbūtni vai organizējot reklāmas kampaņas (3). |
| --- | --- |

2.5

Būtiska nozīme ir pasažieriem, kuri izmanto transporta pakalpojumus, kā arī tiem, kuri izmanto transporta pakalpojumus uzņēmējdarbības mērķiem. Tomēr viņiem nepieciešama skaidra un ātri pieejama informācija, piemēram, par to, kā izvairīties no trauksmes sacelšanas, ko darīt, ja tiek novērota aizdomīga uzvedība un kā rīkoties uzbrukuma gadījumā. Šādai informācijai jābūt pieejamai kopsavilkuma veidā transporta sistēmā un sīkāk — attiecīgajās Interneta lapās. Bez tam nepieciešamas stratēģijas, lai pārliecinātu pasažierus par transporta tīkla drošību, piemēram, nodrošinot redzamu transporta darbinieku/policijas klātbūtni vai organizējot reklāmas kampaņas (3).

| 2.6 | Skolās, citās mācību iestādēs, darba kolektīvos noklausīties mērķtiecīgu kursu par iespējamiem teroraktiem un par rīcību šādu pēkšņu uzbrukumu gadījumos, izsniegt atgādnes un citus uzskates līdzekļus, kas vairo piesardzību un mazina varbūtējās panikas sekas. |
| --- | --- |

2.6

Skolās, citās mācību iestādēs, darba kolektīvos noklausīties mērķtiecīgu kursu par iespējamiem teroraktiem un par rīcību šādu pēkšņu uzbrukumu gadījumos, izsniegt atgādnes un citus uzskates līdzekļus, kas vairo piesardzību un mazina varbūtējās panikas sekas.

3.   Informācijas tehnoloģiju izmantošana

| 3.1 | Efektīvas kabeļtelevīzijas (CCTV) sistēmas un uzraudzība izrādījušās ārkārtīgi nozīmīgas gan noziedznieku aizturēšanā, gan nozieguma konstatēšanā. Šīm sistēmām jāatbilst noteiktiem standartiem un skaidriem darbības principiem, lai, piemēram, būtu iespējams lejupielādēt datus, ļaujot sistēmai veikt uzraudzības funkcijas. Turklāt uzņēmumiem, kas atrodas stacijās un pie tām, vai ir daļa no transporta infrastruktūras, var būt savas kabeļtelevīzijas sistēmas. Attiecīgi informējot un apmācot, šie līdzekļi var kļūt par papildu “acīm un ausīm”, lai veicinātu drošību transporta sistēmu tuvumā, īpaši neietekmējot ikdienas darba gaitu. |
| --- | --- |

3.1

Efektīvas kabeļtelevīzijas (CCTV) sistēmas un uzraudzība izrādījušās ārkārtīgi nozīmīgas gan noziedznieku aizturēšanā, gan nozieguma konstatēšanā. Šīm sistēmām jāatbilst noteiktiem standartiem un skaidriem darbības principiem, lai, piemēram, būtu iespējams lejupielādēt datus, ļaujot sistēmai veikt uzraudzības funkcijas. Turklāt uzņēmumiem, kas atrodas stacijās un pie tām, vai ir daļa no transporta infrastruktūras, var būt savas kabeļtelevīzijas sistēmas. Attiecīgi informējot un apmācot, šie līdzekļi var kļūt par papildu “acīm un ausīm”, lai veicinātu drošību transporta sistēmu tuvumā, īpaši neietekmējot ikdienas darba gaitu.

| 3.2 | Īpaši svarīgi ir arī elastīgi mobilo telefonu tīkli. Lai arī noteiktos apstākļos varētu rasties nepieciešamība slēgt mobilo sakaru tīklus vai rezervēt to izmantošanu avārijas dienestiem, incidenta gadījumā parasti tiem būs ievērojama nozīme. Piemēram, transporta sistēmas darbiniekiem uz zemes, kuri atrodas negadījumā vietā, var rasties nepieciešamība izmantot mobilos telefonus, lai sazinātos ar kontroles centru. Arī pasažieriem var būt nepieciešams steidzīgi sazināties ar draugiem vai radiniekiem — tas varētu mazināt satraukumu un apjukumu starpgadījuma vietā. |
| --- | --- |

3.2

Īpaši svarīgi ir arī elastīgi mobilo telefonu tīkli. Lai arī noteiktos apstākļos varētu rasties nepieciešamība slēgt mobilo sakaru tīklus vai rezervēt to izmantošanu avārijas dienestiem, incidenta gadījumā parasti tiem būs ievērojama nozīme. Piemēram, transporta sistēmas darbiniekiem uz zemes, kuri atrodas negadījumā vietā, var rasties nepieciešamība izmantot mobilos telefonus, lai sazinātos ar kontroles centru. Arī pasažieriem var būt nepieciešams steidzīgi sazināties ar draugiem vai radiniekiem — tas varētu mazināt satraukumu un apjukumu starpgadījuma vietā.

4.   Telpu projektēšana

| 4.1 | Sniedzot sabiedriskā transporta pakalpojumus un nodrošinot attiecīgo infrastruktūru, ir ļoti svarīgi pievērst īpašu uzmanību līgumā minētajām saistībām attiecībā uz drošības pasākumiem. Jāņem vērā arī tas, cik elastīgi iespējams šīs saistības grozīt, ņemot vērā mainīgo drošības situāciju. |
| --- | --- |

4.1

Sniedzot sabiedriskā transporta pakalpojumus un nodrošinot attiecīgo infrastruktūru, ir ļoti svarīgi pievērst īpašu uzmanību līgumā minētajām saistībām attiecībā uz drošības pasākumiem. Jāņem vērā arī tas, cik elastīgi iespējams šīs saistības grozīt, ņemot vērā mainīgo drošības situāciju.

| 4.2 | Transporta uzņēmumi un citi šo uzņēmumu telpu izmantotāji jāmudina domāt par esošo telpu iekārtojumu, piemēram, stacijās un transporta līdzekļos, lai būtu grūtāk paslēpt bumbas, atvieglotu evakuāciju, mazinātu bojāgājušo skaitu un postījumus sprādziena vai cita veida teroristu uzbrukuma gadījumā. Kā piemēru var minēt stiklu un vieglos materiālus, ko celtniecībā plaši izmantoja pēdējos gados — īpaši telpās, kur notiek gan transporta darbība, gan tirdzniecība; šādu materiālu izmantošana vairs nebūtu ieteicama. Tai pašā laikā pieredze liecina par to, ka labas pārredzamības nodrošināšana un iespējamu slēptuvju likvidēšana izrādījušās efektīvas. |
| --- | --- |

4.2

Transporta uzņēmumi un citi šo uzņēmumu telpu izmantotāji jāmudina domāt par esošo telpu iekārtojumu, piemēram, stacijās un transporta līdzekļos, lai būtu grūtāk paslēpt bumbas, atvieglotu evakuāciju, mazinātu bojāgājušo skaitu un postījumus sprādziena vai cita veida teroristu uzbrukuma gadījumā. Kā piemēru var minēt stiklu un vieglos materiālus, ko celtniecībā plaši izmantoja pēdējos gados — īpaši telpās, kur notiek gan transporta darbība, gan tirdzniecība; šādu materiālu izmantošana vairs nebūtu ieteicama. Tai pašā laikā pieredze liecina par to, ka labas pārredzamības nodrošināšana un iespējamu slēptuvju likvidēšana izrādījušās efektīvas.

5.   Finansēšana un resursi

| 5.1 | Transporta tīklu drošības uzlabošanas pasākumiem būs nepieciešami papildlīdzekļi. Daudzos gadījumos šie līdzekļi būs ievērojami un/vai nepieciešami ilgtermiņā, piemēram, modernākas informācijas tehnoloģijas, papildu rezerves sliežu ceļi, autobusi, transporta darbinieki, vairāk īpašu drošības pasākumu un plašākas informatīvās kampaņas. Šādas jaunas iniciatīvas krietni pārsniegs agrāk izstrādātajos ieguldījumu plānos paredzētos līdzekļus, pievēršot galveno uzmanību transporta infrastruktūras un transporta tīklu atjaunošanai. Protams, iespējams, ka dažos gadījumos pašreizējās finanšu darbības, lai atbalstītu ieguldījumus transportā, varētu izrādīties nepiemērotas, lai iegūtu investīcijas elastīguma pasākumiem. |
| --- | --- |

5.1

Transporta tīklu drošības uzlabošanas pasākumiem būs nepieciešami papildlīdzekļi. Daudzos gadījumos šie līdzekļi būs ievērojami un/vai nepieciešami ilgtermiņā, piemēram, modernākas informācijas tehnoloģijas, papildu rezerves sliežu ceļi, autobusi, transporta darbinieki, vairāk īpašu drošības pasākumu un plašākas informatīvās kampaņas. Šādas jaunas iniciatīvas krietni pārsniegs agrāk izstrādātajos ieguldījumu plānos paredzētos līdzekļus, pievēršot galveno uzmanību transporta infrastruktūras un transporta tīklu atjaunošanai. Protams, iespējams, ka dažos gadījumos pašreizējās finanšu darbības, lai atbalstītu ieguldījumus transportā, varētu izrādīties nepiemērotas, lai iegūtu investīcijas elastīguma pasākumiem.

| 5.2 | Tā kā transporta tīklu vadītājiem sabiedriskajā un privātajā sektorā un citās iesaistītajās aģentūrās jālemj par vispiemērotāko risinājumu, ir ļoti svarīgi, lai pēc vienošanās par prioritātēm to ieviešana netiktu aizkavēta tādēļ, ka nav iespējams vienoties par attiecīgo finansējumu. Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varām jāpiedalās šajā procesā, lai nodrošinātu to, ka šim svarīgajam jautājumam tiek veltīta nepieciešamā uzmanība. |
| --- | --- |

5.2

Tā kā transporta tīklu vadītājiem sabiedriskajā un privātajā sektorā un citās iesaistītajās aģentūrās jālemj par vispiemērotāko risinājumu, ir ļoti svarīgi, lai pēc vienošanās par prioritātēm to ieviešana netiktu aizkavēta tādēļ, ka nav iespējams vienoties par attiecīgo finansējumu. Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varām jāpiedalās šajā procesā, lai nodrošinātu to, ka šim svarīgajam jautājumam tiek veltīta nepieciešamā uzmanība.

| 5.3 | Tādēļ jautājums par finansējumu jārisina jau sākotnēji, līdztekus pārējiem jautājumiem. Jāturpina darbs pie potenciālo izmaksu novērtēšanas, bet iespējams, ka nepieciešamo atbildes pasākumu apjoma dēļ nebūs iespējams ieviest pilnu drošības pasākumu klāstu, ievērojami nepazeminot pasažieru transporta pievilcību tā izmantotāju vidū. Jāizvairās ievērojami paaugstināt biļešu cenas laikā, kad dažādu politisku iemeslu (vides, veselības, ekonomikas jomā) dēļ ir svarīgi veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu. |
| --- | --- |

5.3

Tādēļ jautājums par finansējumu jārisina jau sākotnēji, līdztekus pārējiem jautājumiem. Jāturpina darbs pie potenciālo izmaksu novērtēšanas, bet iespējams, ka nepieciešamo atbildes pasākumu apjoma dēļ nebūs iespējams ieviest pilnu drošības pasākumu klāstu, ievērojami nepazeminot pasažieru transporta pievilcību tā izmantotāju vidū. Jāizvairās ievērojami paaugstināt biļešu cenas laikā, kad dažādu politisku iemeslu (vides, veselības, ekonomikas jomā) dēļ ir svarīgi veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu.

| 5.4 | Novērtējot izmaksas, dalībvalstīm un valsts iestādēm būtu jāņem vērā tas, cik varētu izmaksāt necenšanās veikt visus iespējamos pasākumus draudu un teroristu uzbrukuma seku mazināšanai. Bez uzbrukuma radītajām ievainojumu un postījumu tiešajām izmaksām šīs izmaksas var ietvert arī zaudējumus no nesaņemtajiem ieņēmumiem tūrisma, ceļojumu, ieguldījumu un citām saimnieciskajām darbībām, kad ilgākā laika periodā saimnieciskā darbība ir ierobežota. |
| --- | --- |

5.4

Novērtējot izmaksas, dalībvalstīm un valsts iestādēm būtu jāņem vērā tas, cik varētu izmaksāt necenšanās veikt visus iespējamos pasākumus draudu un teroristu uzbrukuma seku mazināšanai. Bez uzbrukuma radītajām ievainojumu un postījumu tiešajām izmaksām šīs izmaksas var ietvert arī zaudējumus no nesaņemtajiem ieņēmumiem tūrisma, ceļojumu, ieguldījumu un citām saimnieciskajām darbībām, kad ilgākā laika periodā saimnieciskā darbība ir ierobežota.

| 5.5 | Potenciālās sekas var būt ievērojami lielākas, ja notiek saskaņoti, iespējami arī vienlaicīgi uzbrukumi īpaši izvēlētās, kritiskās vienas vai vairāku infrastruktūru vietās ar mērķi radīt iespējami lielākus traucējumus un/ vai cilvēku bojāeju un paniku.
  Zaudējumu apjoms un sekas skaidri atspoguļotas zemāk esošajā tabulā







  Apraksts | Izmaksas |
| --- | --- | --- |
| Ar konteineru piegâdâto masu iznîcinâðanas ieroèu piegâdes aplçstâs izmaksas | EUR 770 miljardi |
| Kritums Eiropas akciju tirgos (FTSE) uzreiz pçc sprâdzieniem Madridç | EUR 42 miljardi |
| Zaudçjumi, kas 2003. gada uzòçmumiem visâ pasaulç radîti datornoziegumu rezultâtâ | EUR 9.6 miljardi |
| Tieðie zaudçjumi pçc 11. septembra uzbrukumiem Pasaules tirdzniecîbas centra çkâm (tieði un netieði) | EUR 64 miljardi |
| Avots: Deloitte Research (valūtas kurss: €1=$1.3) |

5.5

Potenciālās sekas var būt ievērojami lielākas, ja notiek saskaņoti, iespējami arī vienlaicīgi uzbrukumi īpaši izvēlētās, kritiskās vienas vai vairāku infrastruktūru vietās ar mērķi radīt iespējami lielākus traucējumus un/ vai cilvēku bojāeju un paniku.

Zaudējumu apjoms un sekas skaidri atspoguļotas zemāk esošajā tabulā

Apraksts

Izmaksas

Ar konteineru piegâdâto masu iznîcinâðanas ieroèu piegâdes aplçstâs izmaksas

EUR 770 miljardi

Kritums Eiropas akciju tirgos (FTSE) uzreiz pçc sprâdzieniem Madridç

EUR 42 miljardi

Zaudçjumi, kas 2003. gada uzòçmumiem visâ pasaulç radîti datornoziegumu rezultâtâ

EUR 9.6 miljardi

Tieðie zaudçjumi pçc 11. septembra uzbrukumiem Pasaules tirdzniecîbas centra çkâm (tieði un netieði)

EUR 64 miljardi

Avots: Deloitte Research (valūtas kurss: €1=$1.3)

| 5.6 | Tomēr jāatzīmē tas, ka transporta drošības sistēmas uzlabošanas rezultātā iespējami arī citi ieguvumi. Pasākumi teroristu atturēšanai arī citus atturēs no noziegumu izdarīšanas, piemēram, no zādzībām, vandālisma un agresijas izpausmēm. Labāk projektētas un uzraudzītas stacijas vairos transporta sistēmas izmantotāju un pasažieru uzticēšanos, kā rezultātā pieaugs kopējais sabiedriskā transporta izmantošanas apjoms. Uzlaboti rīcības plāni ārkārtas situācijām un praktiskās nodarbības, modelējot plaša mēroga negadījumus, būs lietderīgi arī ar teroristu uzbrukumu nesaistītās ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

5.6

Tomēr jāatzīmē tas, ka transporta drošības sistēmas uzlabošanas rezultātā iespējami arī citi ieguvumi. Pasākumi teroristu atturēšanai arī citus atturēs no noziegumu izdarīšanas, piemēram, no zādzībām, vandālisma un agresijas izpausmēm. Labāk projektētas un uzraudzītas stacijas vairos transporta sistēmas izmantotāju un pasažieru uzticēšanos, kā rezultātā pieaugs kopējais sabiedriskā transporta izmantošanas apjoms. Uzlaboti rīcības plāni ārkārtas situācijām un praktiskās nodarbības, modelējot plaša mēroga negadījumus, būs lietderīgi arī ar teroristu uzbrukumu nesaistītās ārkārtas situācijās.

Reģionu komitejas ieteikumi

| 1. | RK aicina Komisiju un visas dalībvalstis uzskatīt transporta drošības jautājumu par vislielāko prioritāti. RK uzskata, ka visu līmeņu valsts varas iestādēs Eiropas Savienībā, valstīs, reģionālajā un vietējā līmenī jāizstrādā integrētas un saderīgas stratēģijas atbilstoši to atbildības pakāpei, lai risinātu drošības apdraudējuma jautājumus un mazinātu notiekošo negadījumu sekas. |
| --- | --- |

1.

RK aicina Komisiju un visas dalībvalstis uzskatīt transporta drošības jautājumu par vislielāko prioritāti. RK uzskata, ka visu līmeņu valsts varas iestādēs Eiropas Savienībā, valstīs, reģionālajā un vietējā līmenī jāizstrādā integrētas un saderīgas stratēģijas atbilstoši to atbildības pakāpei, lai risinātu drošības apdraudējuma jautājumus un mazinātu notiekošo negadījumu sekas.

| 2. | RK uzsver: drošības stratēģiju izstrādes un uzlabošanas procesā ir ļoti svarīgi ļaut sabiedriskā transporta sistēmām turpināt efektīvu darbību, ņemot vērā negatīvās sekas sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā, kas rodas, ja to darbība nav iespējama. |
| --- | --- |

2.

RK uzsver: drošības stratēģiju izstrādes un uzlabošanas procesā ir ļoti svarīgi ļaut sabiedriskā transporta sistēmām turpināt efektīvu darbību, ņemot vērā negatīvās sekas sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā, kas rodas, ja to darbība nav iespējama.

| 3. | RK aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis mudināt sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējus un visas atbildīgās aģentūras attīstīt plašāku sadarbību dalībvalstu ietvaros un starp dalībvalstīm, sadarbības attīstībai izmantojot esošos transporta uzņēmumu tīklus un transporta policijas spēkus. |
| --- | --- |

3.

RK aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis mudināt sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējus un visas atbildīgās aģentūras attīstīt plašāku sadarbību dalībvalstu ietvaros un starp dalībvalstīm, sadarbības attīstībai izmantojot esošos transporta uzņēmumu tīklus un transporta policijas spēkus.

| 4. | RK uzskata, ka šādas sadarbības rezultātā galveno uzmanību varētu veltīt informācijas apmaiņas principiem, dodot iespēju celt informētības līmeni attiecībā uz terorisma draudiem, veikt riska novērtējumu un mācīties no iepriekšējiem negadījumiem un paraugprakses dažādās nozarēs. |
| --- | --- |

4.

RK uzskata, ka šādas sadarbības rezultātā galveno uzmanību varētu veltīt informācijas apmaiņas principiem, dodot iespēju celt informētības līmeni attiecībā uz terorisma draudiem, veikt riska novērtējumu un mācīties no iepriekšējiem negadījumiem un paraugprakses dažādās nozarēs.

| 5. | RK atzinīgi novērtē avārijas dienestu, transporta pakalpojumu nodrošinātāju un sabiedrības rīcību pēc nesenajiem teroristu uzbrukumiem. RK uzsver to, ka šāda rīcība bija iespējama ne tikai tādēļ, ka notikušas laba līmeņa apmācības, izstrādāti rīcības plāni ārkārtas situācijām un bijusi informācijas apmaiņa, bet arī tāpēc, ka kopā ar prasmīgu plānošanu un attiecīgo informācijas tehnoloģiju izmantošanu visas minētās sastāvdaļas veido ļoti būtisku jebkuras transporta drošības stratēģijas daļu. |
| --- | --- |

5.

RK atzinīgi novērtē avārijas dienestu, transporta pakalpojumu nodrošinātāju un sabiedrības rīcību pēc nesenajiem teroristu uzbrukumiem. RK uzsver to, ka šāda rīcība bija iespējama ne tikai tādēļ, ka notikušas laba līmeņa apmācības, izstrādāti rīcības plāni ārkārtas situācijām un bijusi informācijas apmaiņa, bet arī tāpēc, ka kopā ar prasmīgu plānošanu un attiecīgo informācijas tehnoloģiju izmantošanu visas minētās sastāvdaļas veido ļoti būtisku jebkuras transporta drošības stratēģijas daļu.

| 6. | RK aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar mobilo telefonu tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem un sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai veicinātu elastīgāku mobilo sakaru pakalpojumu attīstību nopietnu incidentu gadījumā; transporta pakalpojumu nodrošinātāji un pasažieri būtu ieguvēji. Turklāt neviens ES priekšlikums par elektronisko un telefonijas datu uzglabāšanu drošības nolūkos nedrīkst vājināt attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

6.

RK aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar mobilo telefonu tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem un sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai veicinātu elastīgāku mobilo sakaru pakalpojumu attīstību nopietnu incidentu gadījumā; transporta pakalpojumu nodrošinātāji un pasažieri būtu ieguvēji. Turklāt neviens ES priekšlikums par elektronisko un telefonijas datu uzglabāšanu drošības nolūkos nedrīkst vājināt attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus.

| 7. | Reģionu komiteja atgādina ES un dalībvalstīm par to, ka ir svarīgi uzturēt augstu drošības pret teroraktiem līmeni autopārvadājumu nozarē, jo attiecīgos gadījumos šai nozarē nepieciešams piemērot iepriekš minētos ieteikumus, un atzīmē, ka tas ir EESK nodoms pievērsties detalizēti šai jomai atzinumā, kurš pašlaik tiek sagatavots. |
| --- | --- |

7.

Reģionu komiteja atgādina ES un dalībvalstīm par to, ka ir svarīgi uzturēt augstu drošības pret teroraktiem līmeni autopārvadājumu nozarē, jo attiecīgos gadījumos šai nozarē nepieciešams piemērot iepriekš minētos ieteikumus, un atzīmē, ka tas ir EESK nodoms pievērsties detalizēti šai jomai atzinumā, kurš pašlaik tiek sagatavots.

| 8. | RK uzskata: ņemot vērā to, ka terorisma draudi acīmredzot turpināsies, pietiekami uzlabojumi transporta drošības stratēģijās bez ievērojamiem papildresursiem nav iespējami. Tādēļ RK aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt šo jautājumu steidzamības kārtā, lai varētu nodrošināt to, ka būtiskus uzlabojumus drošības jomā nekavē finanšu plānošanas trūkums. |
| --- | --- |

8.

RK uzskata: ņemot vērā to, ka terorisma draudi acīmredzot turpināsies, pietiekami uzlabojumi transporta drošības stratēģijās bez ievērojamiem papildresursiem nav iespējami. Tādēļ RK aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt šo jautājumu steidzamības kārtā, lai varētu nodrošināt to, ka būtiskus uzlabojumus drošības jomā nekavē finanšu plānošanas trūkums.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  Pēdējā laikā notikušo teroristu uzbrukumu sarakstu skat. 1. pielikumā.

1

(2)  Skat., piemēram, UITP un UIC apvienoto deklarāciju par sabiedrisko transportu un pretterorisma drošību: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm

2

UITP

UIC

(3)  Ka piemēru no ASV var minēt Vašingtonas pilsētas apkaimes tranzīta uzņēmumu kampaņu, kurā atspoguļota darbinieku loma drošības saglabāšanā. Skat. Public Transport International 2004. gada maija numuru.

3

Public Transport International 2004. gada maija numuru.

---

1. PIELIKUMS

Postoši plaša mēroga teroristu uzbrukumi sabiedriskā transporta sistēmās (izņemot pēdējos uzbrukumus Londonā)

| 1986. | Parīze | RER vilcienā A līnijā eksplodēja sporta somā ievietots spridzeklis, kad braucējs meta somu no vilciena. |
| --- | --- | --- |
| 1994. | Baku | Metro eksplodējot divām bumbām, gāja bojā 19 cilvēki un 90 tika ievainoti. |
| 1995. | Tokija | Metro tīklā tika izpludināta zarīna gāze — gāja bojā 12 cilvēki un 5 600 tika ievainoti. |
| | Parīze | Bumbas sprādziena rezultātā Saint Michel stacijā gāja bojā 8 cilvēki un 120 guva ievainojumus. |
| 1996. | Parīze | Sprādzienā Port–Royal stacijā tika nogalināti 4 un ievainots vēl 91 cilvēks. |
| | Maskava | Sprādzienā metro vagonā gāja bojā 4 pasažieri un 12 tika ievainoti. |
| 2000. | Maskava | Sprādzienā uz gājēju ielas netālu no metro stacijas gāja bojā 11 cilvēki un 60 tika ievainoti. |
| 2003. | Daegu | Vagonā tika aizdedzināts piena iepakojums, kurā atradās viegli uzliesmojošs šķidrums. Ugunsgrēkā gāja bojā 120 un tika ievainoti 100 pasažieri. |
| 2004. | Maskava | No rīta maksimumstundā metro vilciena vagonā uzspridzinājās pašnāvnieks; metro vilciens tika sagrauts: 40 cilvēki gāja bojā un apmēram 140 tika ievainoti. |
| 2004. | Madride | No rīta maksimumstundā piepilsētas vilcienos ar dažu minūšu intervālu eksplodēja 10 bumbas, kas bija paslēptas mugursomās. Sprādzienos gāja bojā 190 pasažieri un apmēram 1 400 guva ievainojumus. Tika atrastas un iznīcinātas vēl 3 bumbas. |

1986.

Parīze

RER vilcienā A līnijā eksplodēja sporta somā ievietots spridzeklis, kad braucējs meta somu no vilciena.

1994.

Baku

Metro eksplodējot divām bumbām, gāja bojā 19 cilvēki un 90 tika ievainoti.

1995.

Tokija

Metro tīklā tika izpludināta zarīna gāze — gāja bojā 12 cilvēki un 5 600 tika ievainoti.

Parīze

Bumbas sprādziena rezultātā Saint Michel stacijā gāja bojā 8 cilvēki un 120 guva ievainojumus.

1996.

Parīze

Sprādzienā Port–Royal stacijā tika nogalināti 4 un ievainots vēl 91 cilvēks.

Maskava

Sprādzienā metro vagonā gāja bojā 4 pasažieri un 12 tika ievainoti.

2000.

Maskava

Sprādzienā uz gājēju ielas netālu no metro stacijas gāja bojā 11 cilvēki un 60 tika ievainoti.

2003.

Daegu

Vagonā tika aizdedzināts piena iepakojums, kurā atradās viegli uzliesmojošs šķidrums. Ugunsgrēkā gāja bojā 120 un tika ievainoti 100 pasažieri.

2004.

Maskava

No rīta maksimumstundā metro vilciena vagonā uzspridzinājās pašnāvnieks; metro vilciens tika sagrauts: 40 cilvēki gāja bojā un apmēram 140 tika ievainoti.

2004.

Madride

No rīta maksimumstundā piepilsētas vilcienos ar dažu minūšu intervālu eksplodēja 10 bumbas, kas bija paslēptas mugursomās. Sprādzienos gāja bojā 190 pasažieri un apmēram 1 400 guva ievainojumus. Tika atrastas un iznīcinātas vēl 3 bumbas.

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/81

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu”

(2006/C 115/18)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Iedzīvotāji Eiropai,” lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu (KOM(2005) 116 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 151. pantu, 265. panta 1. punktu un 308. pantu konsultēties ar Reģionu komiteju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Iedzīvotāji Eiropai,” lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 20. janvāra lēmumu uzticēt Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijai sagatavot atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Iedzīvotāji Eiropai,” lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu,

ņemot vērā2004. gada 29. oktobrī parakstīto Līgumu par Konstitūciju Eiropai un īpaši tā I–10. un III–280. pantu,

ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 26. janvāra lēmumu 2004/100/EK par Kopienas rīcības programmas izveidošanu aktīva Eiropas pilsoniskuma (pilsoniskās līdzdalības) sekmēšanai (1),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par “Padomes lēmumu par Kopienas rīcības programmas izveidošanu aktīva Eiropas pilsoniskuma (pilsoniskās līdzdalības) sekmēšanai” un par “Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei attiecībā uz dalībvalstu veicamajiem pasākumiem, lai nodrošinātu visu Savienības pilsoņu līdzdalību 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās paplašinātā Eiropā” (CdR 170/2003 fin.) (2)),

ņemot vērā Komitejas 2002. gada 21. novembra atzinumu par “Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības informācijas un komunikācijas stratēģiju” (KOM(2002) 350 galīgā red.) (CdR 124/2002 fin
   (3)),

ņemot vērā Eiropas Komisijas ceturto ziņojumu par Savienības pilsonību — 2001. gada 1. maijs — 2004. gada 30. aprīlis (KOM(2004) 695 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu attiecībā uz aktīvu pilsoniskumu: jaunatnes, kultūras, audiovizuālās un pilsoniskās līdzdalības programmas Eiropas kultūras un dažādības veicināšanai (KOM(2004) 154 galīgā red.),

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 120/2005 rev. 1), ko 2005. gada 4. oktobrī pieņēma Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisija (ziņotāja:
  Claude du GRANRUT kdze
  , Pikardijas reģionālās padomes locekle, Senlī priekšsēdētāja vietniece (FR/ETP)),

| 1) | tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma otrajā daļā ir noteikta Savienības pilsonība un saskaņā ar 17. pantu šī pilsonība papildina, bet neaizstāj valsts pilsonību; tā kā minētais formulējums pārņemts Līguma par Konstitūciju Eiropai I–10. pantā; jo vairāk — minētajā līgumā ir VI sadaļa, kuras nosaukums ir “Savienības demokrātiskās darbības principi”; |
| --- | --- |

1)

tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma otrajā daļā ir noteikta Savienības pilsonība un saskaņā ar 17. pantu šī pilsonība papildina, bet neaizstāj valsts pilsonību; tā kā minētais formulējums pārņemts Līguma par Konstitūciju Eiropai I–10. pantā; jo vairāk — minētajā līgumā ir VI sadaļa, kuras nosaukums ir “Savienības demokrātiskās darbības principi”;

| 2) | tā kā pilsoniskums pirmām kārtām tiek īstenots katram pašam tuvākajā apkārtnē un vietējām un reģionālajām varām saskaņā ar subsidiaritātes principu jāpilda nozīmīga funkcija tā veicināšanā; |
| --- | --- |

2)

tā kā pilsoniskums pirmām kārtām tiek īstenots katram pašam tuvākajā apkārtnē un vietējām un reģionālajām varām saskaņā ar subsidiaritātes principu jāpilda nozīmīga funkcija tā veicināšanā;

| 3) | tā kā Komiteja — vietējās un reģionālās varas iestādes pārstāvoša iestāde un tuvējās demokrātijas aizstāve Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā — jūtas tieši iesaistīta Eiropas pilsoniskuma veicināšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

3)

tā kā Komiteja — vietējās un reģionālās varas iestādes pārstāvoša iestāde un tuvējās demokrātijas aizstāve Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā — jūtas tieši iesaistīta Eiropas pilsoniskuma veicināšanā un īstenošanā;

| 4) | tā kā Padome ar iepriekšminēto 2004. gada 26. janvāra lēmumu ir ieviesusi Kopienas rīcības programmu aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanai trīs gadu laikposmā un tā kā jāturpina minētās programmas ietvaros uzsāktie pasākumi, kuriem atvēlēts EUR 72 miljoni liels finansējums; |
| --- | --- |

4)

tā kā Padome ar iepriekšminēto 2004. gada 26. janvāra lēmumu ir ieviesusi Kopienas rīcības programmu aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanai trīs gadu laikposmā un tā kā jāturpina minētās programmas ietvaros uzsāktie pasākumi, kuriem atvēlēts EUR 72 miljoni liels finansējums;

| 5) | tā kā Eiropas paplašināšanās sakarā nepieciešami īpaši centieni Eiropas pilsoniskuma veicināšanai jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

5)

tā kā Eiropas paplašināšanās sakarā nepieciešami īpaši centieni Eiropas pilsoniskuma veicināšanai jaunajās dalībvalstīs;

| 6) | tā kā cita starpā Eiropas Padome, lai atgādinātu izglītības nozīmi cilvēktiesību aizsardzībā un veicināšanā, ir pasludinājusi 2005. gadu par Eiropas pilsoniskās izglītības gadu un tā kā līdztekus Eiropas Padomes 2005. gada 3. sanāksmei Varšavā notikusī jaunatnes sanāksme pierādīja, ka jaunieši ir aktīvi un ka viņi apzinās savu jauno identitāti, apliecinot, ka jaunatne ir labākā aktīva pilsoniskuma veicinātāja, |
| --- | --- |

6)

tā kā cita starpā Eiropas Padome, lai atgādinātu izglītības nozīmi cilvēktiesību aizsardzībā un veicināšanā, ir pasludinājusi 2005. gadu par Eiropas pilsoniskās izglītības gadu un tā kā līdztekus Eiropas Padomes 2005. gada 3. sanāksmei Varšavā notikusī jaunatnes sanāksme pierādīja, ka jaunieši ir aktīvi un ka viņi apzinās savu jauno identitāti, apliecinot, ka jaunatne ir labākā aktīva pilsoniskuma veicinātāja,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina pilsoņu izpratne par viņu pilsonisko piederību Eiropas dimensijai; |
| --- | --- |

1.1

uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina pilsoņu izpratne par viņu pilsonisko piederību Eiropas dimensijai;

| 1.2 | ir pārliecināta, ka Savienības daudzveidības paplašināšanās, 2004. gada 1. maijā pievienojoties desmit jaunām dalībvalstīm, kā arī citu valstu pievienošanās nākotnē izraisa nepieciešamību pēc īpašiem aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanas centieniem šajās jaunajās, kā arī piecpadsmit vecajās valstīs, kur, veicinot Eiropas pilsoniskumu, jāņem vērā paplašināšanas izraisītā kulturālā, sociālā un lingvistiskā bagātināšanās; |
| --- | --- |

1.2

ir pārliecināta, ka Savienības daudzveidības paplašināšanās, 2004. gada 1. maijā pievienojoties desmit jaunām dalībvalstīm, kā arī citu valstu pievienošanās nākotnē izraisa nepieciešamību pēc īpašiem aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanas centieniem šajās jaunajās, kā arī piecpadsmit vecajās valstīs, kur, veicinot Eiropas pilsoniskumu, jāņem vērā paplašināšanas izraisītā kulturālā, sociālā un lingvistiskā bagātināšanās;

| 1.3 | pauž bažas par pilsoņu apliecinātajām izjūtām sakarā ar to, ka viņi ir attālināti no Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas vietām un ka viņiem trūkst informācijas, minētajai situācijai radot atturīgu attieksmi pret Eiropas Savienības politisko attīstību; |
| --- | --- |

1.3

pauž bažas par pilsoņu apliecinātajām izjūtām sakarā ar to, ka viņi ir attālināti no Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas vietām un ka viņiem trūkst informācijas, minētajai situācijai radot atturīgu attieksmi pret Eiropas Savienības politisko attīstību;

| 1.4 | uzsver vietējo un reģionālo varu būtisko lomu aktīva Eiropas pilsoniskuma veidošanā; |
| --- | --- |

1.4

uzsver vietējo un reģionālo varu būtisko lomu aktīva Eiropas pilsoniskuma veidošanā;

| 1.5 | atzinīgi vērtē lēmuma priekšlikumu, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropas pilsoniskuma sekmēšanai ar 235 miljoni EUR lielu budžetu un kas turpina 2004.—2006. gada programmu, par kuras pieticīgo budžetu 72 miljonu EUR apmērā Komiteja pauda nožēlu iepriekšminētajā atzinumā 170/2003; |
| --- | --- |

1.5

atzinīgi vērtē lēmuma priekšlikumu, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropas pilsoniskuma sekmēšanai ar 235 miljoni EUR lielu budžetu un kas turpina 2004.—2006. gada programmu, par kuras pieticīgo budžetu 72 miljonu EUR apmērā Komiteja pauda nožēlu iepriekšminētajā atzinumā 170/2003;

| 1.6 | uzskata, ka sabiedriskās līdzdalības veicināšana ir horizontāla tēma un ar to jārēķinās citu Eiropas Savienības darbību ietvaros; tādējādi atbilstošām programmām izglītības, kultūras un jaunatnes jomās jāpiesaista pilsoniskā dimensija, un tas pats attiecināms uz Brīvības, drošības un tiesiskuma ģenerāldirektorāta pamattiesību un pilsonības programmu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

1.6

uzskata, ka sabiedriskās līdzdalības veicināšana ir horizontāla tēma un ar to jārēķinās citu Eiropas Savienības darbību ietvaros; tādējādi atbilstošām programmām izglītības, kultūras un jaunatnes jomās jāpiesaista pilsoniskā dimensija, un tas pats attiecināms uz Brīvības, drošības un tiesiskuma ģenerāldirektorāta pamattiesību un pilsonības programmu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam;

| 1.7 | toties uzskata, ka atsevišķas programmas daļas, piemēram, tās, kas attiecas uz Eiropas pilsoņiem kopīgām vērtībām un nozīmīgiem vēstures faktiem, ir ar izteiktu pilsoniskuma dimensiju un tās būtu labāk iekļaut programmā “Iedzīvotāji Eiropai”; |
| --- | --- |

1.7

toties uzskata, ka atsevišķas programmas daļas, piemēram, tās, kas attiecas uz Eiropas pilsoņiem kopīgām vērtībām un nozīmīgiem vēstures faktiem, ir ar izteiktu pilsoniskuma dimensiju un tās būtu labāk iekļaut programmā “Iedzīvotāji Eiropai”;

| 1.8 | uzskata, ka uz sabiedrisko līdzdalību vērstu projektu uzlabošana panākama, ieviešot atbalsta pasākumus labākās vietēja un reģionāla līmeņa pieredzes apmaiņai; |
| --- | --- |

1.8

uzskata, ka uz sabiedrisko līdzdalību vērstu projektu uzlabošana panākama, ieviešot atbalsta pasākumus labākās vietēja un reģionāla līmeņa pieredzes apmaiņai;

| 1.9 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus minētā priekšlikuma izstrādes ietvaros organizēt plaša mēroga konsultēšanos ar sabiedrību, kuras kulminācija bija 2005. gada 3. un 4. februārī notikušais, sadarbībā ar Komiteju organizētais Konsultatīvais forums; |
| --- | --- |

1.9

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus minētā priekšlikuma izstrādes ietvaros organizēt plaša mēroga konsultēšanos ar sabiedrību, kuras kulminācija bija 2005. gada 3. un 4. februārī notikušais, sadarbībā ar Komiteju organizētais Konsultatīvais forums;

| 1.10 | atbalsta rīcības programmā noteikto prioritāti pilsētu sadraudzībai, tam atvēlot apmēram trešo daļu no programmas budžeta; |
| --- | --- |

1.10

atbalsta rīcības programmā noteikto prioritāti pilsētu sadraudzībai, tam atvēlot apmēram trešo daļu no programmas budžeta;

| 1.11 | konstatē tomēr, ka jaunās programmas finanšu plānā ir iespēja paredzēt finansējamo projektu skaita samazināšanu un pauž bažas par šī samazinājuma nelabvelīgo ietekmi uz projektu izpildītāju motivāciju; |
| --- | --- |

1.11

konstatē tomēr, ka jaunās programmas finanšu plānā ir iespēja paredzēt finansējamo projektu skaita samazināšanu un pauž bažas par šī samazinājuma nelabvelīgo ietekmi uz projektu izpildītāju motivāciju;

| 1.12 | uzskata, jāveicina arī citu vietējo un reģionālo varu sadraudzība, kas notiek, ievērojot attiecīgo valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

1.12

uzskata, jāveicina arī citu vietējo un reģionālo varu sadraudzība, kas notiek, ievērojot attiecīgo valstu tiesību aktus;

| 1.13 | uzskata, ka pārrobežu reģioni, kuros saskaras vairākas nacionālās kultūras, ir reģioni ar vislielāko Eiropas identitātes attīstības potenciālu, un atbalsta cita starpā Reģionālās attīstības ģenerāldirektorātā uzsāktās diskusijas par pārrobežu sadarbības struktūru ieviešanu, tajās iesaistot pilsonības dimensiju; |
| --- | --- |

1.13

uzskata, ka pārrobežu reģioni, kuros saskaras vairākas nacionālās kultūras, ir reģioni ar vislielāko Eiropas identitātes attīstības potenciālu, un atbalsta cita starpā Reģionālās attīstības ģenerāldirektorātā uzsāktās diskusijas par pārrobežu sadarbības struktūru ieviešanu, tajās iesaistot pilsonības dimensiju;

| 1.14 | piekrīt principam saskaņā ar Saloniku 2003. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumiem atvērt programmu EBTA (Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas) valstīm, kas parakstījušas Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kandidātvalstīm, kas ir pirmspievienošanās stratēģijas dalībnieces un Rietumbalkānu valstīm, tomēr pauž nožēlu, ka priekšlikumā nav ņemti vērā Kopienas iedzīvotāji, kas apmetušies uz dzīvi ārpus Eiropas Savienības teritorijas; |
| --- | --- |

1.14

piekrīt principam saskaņā ar Saloniku 2003. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumiem atvērt programmu EBTA (Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas) valstīm, kas parakstījušas Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kandidātvalstīm, kas ir pirmspievienošanās stratēģijas dalībnieces un Rietumbalkānu valstīm, tomēr pauž nožēlu, ka priekšlikumā nav ņemti vērā Kopienas iedzīvotāji, kas apmetušies uz dzīvi ārpus Eiropas Savienības teritorijas;

| 1.15 | pauž gandarījumu, ka tiek atbalstīta aktīva pilsoniskā sabiedrība un uzsver, ka ar to saistītie projekti uzskatāmi par prioritātēm; |
| --- | --- |

1.15

pauž gandarījumu, ka tiek atbalstīta aktīva pilsoniskā sabiedrība un uzsver, ka ar to saistītie projekti uzskatāmi par prioritātēm;

| 1.16 | uzsver, ka tās skatījumā igtermiņa aktīvas informācijas un komunikācijas politika ir vērtīgāka par daudziem regulāriem pasākumiem ar plašu sabiedrisko rezonansi, kuru devums ne vienmēr ir nozīmīgs; |
| --- | --- |

1.16

uzsver, ka tās skatījumā igtermiņa aktīvas informācijas un komunikācijas politika ir vērtīgāka par daudziem regulāriem pasākumiem ar plašu sabiedrisko rezonansi, kuru devums ne vienmēr ir nozīmīgs;

| 1.17 | atzinīgi vērtē centienus samazināt birokrātiju, kas apgrūtina saņēmējus, taču vienlaikus uzsver nepieciešamību ievērot spēkā esošos finanšu noteikumus, kurus vēl varētu uzlabot; |
| --- | --- |

1.17

atzinīgi vērtē centienus samazināt birokrātiju, kas apgrūtina saņēmējus, taču vienlaikus uzsver nepieciešamību ievērot spēkā esošos finanšu noteikumus, kurus vēl varētu uzlabot;

| 1.18 | pauž gandarījumu par paredzēto kontroles un izvērtēšanas procesu un jo īpaši triju ziņojumu — par 2010., 2011. un 2015. gadu — publicēšanu, taču vienlaikus pauž nožēlu par to, ka nav pieejams trīsgadīgās programmas 2004. — 2006. gadam starpnovērtējums; |
| --- | --- |

1.18

pauž gandarījumu par paredzēto kontroles un izvērtēšanas procesu un jo īpaši triju ziņojumu — par 2010., 2011. un 2015. gadu — publicēšanu, taču vienlaikus pauž nožēlu par to, ka nav pieejams trīsgadīgās programmas 2004. — 2006. gadam starpnovērtējums;

2.   Reģionu komitejas rekomendācijas

Reģionu komiteja

| 2.1 | vēlas, lai Eiropas Parlaments un Padome pieņemtu lēmumu nekavējoties, kā rezultātā tiktu garantēta šobrīd izpildāmās trīsgadīgās programmas 2004.—2006. gadam pasākumu kontinuitāte; |
| --- | --- |

2.1

vēlas, lai Eiropas Parlaments un Padome pieņemtu lēmumu nekavējoties, kā rezultātā tiktu garantēta šobrīd izpildāmās trīsgadīgās programmas 2004.—2006. gadam pasākumu kontinuitāte;

| 2.2. | aicina Eiropas Komisiju visos savos priekšlikumos un īpaši tajos, kurus tā formulē izglītības, kultūras, jaunatnes politikas un cilvēktiesību aizsardzības jomā, iekļaut pilsonības dimensiju, kā arī pārnest uz to atsevišķas citu programmu daļas, ja to galvenais mērķis ir pilsoniskuma veicināšana; |
| --- | --- |

2.2.

aicina Eiropas Komisiju visos savos priekšlikumos un īpaši tajos, kurus tā formulē izglītības, kultūras, jaunatnes politikas un cilvēktiesību aizsardzības jomā, iekļaut pilsonības dimensiju, kā arī pārnest uz to atsevišķas citu programmu daļas, ja to galvenais mērķis ir pilsoniskuma veicināšana;

| 2.3 | pauž viedokli, ka nolūkā veicināt aktīvu Savienības pilsoniskumu jaunajās dalībvalstīs paredzētā summa ir jāpārskata uz augšu, un tai ir jāparedz atsevišķs budžeta postenis; |
| --- | --- |

2.3

pauž viedokli, ka nolūkā veicināt aktīvu Savienības pilsoniskumu jaunajās dalībvalstīs paredzētā summa ir jāpārskata uz augšu, un tai ir jāparedz atsevišķs budžeta postenis;

| 2.4 | īpaši uzsver nepieciešamību vairot sadraudzības pilsētu saites un šajā sakarā ierosina veicināt vietējo un reģionālo varu sadraudzības attiecību veidošanos, kā arī to iesaistīšanos attiecīgajās teritorijās jau pastāvošajās sadraudzības attiecībās, par paraugu ņemot veiksmīgākos sadraudzības pieredzes piemērus; |
| --- | --- |

2.4

īpaši uzsver nepieciešamību vairot sadraudzības pilsētu saites un šajā sakarā ierosina veicināt vietējo un reģionālo varu sadraudzības attiecību veidošanos, kā arī to iesaistīšanos attiecīgajās teritorijās jau pastāvošajās sadraudzības attiecībās, par paraugu ņemot veiksmīgākos sadraudzības pieredzes piemērus;

| 2.5 | vēlas, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta Eiropas pilsoniskuma veicināšanai pārrobežu reģionos; |
| --- | --- |

2.5

vēlas, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta Eiropas pilsoniskuma veicināšanai pārrobežu reģionos;

| 2.6. | pieprasa, lai tiktu pārdomāts, kādā veidā veicināt to personu eiropeisko pilsoniskumu, kas dzīvo ārpus Savienības robežām; |
| --- | --- |

2.6.

pieprasa, lai tiktu pārdomāts, kādā veidā veicināt to personu eiropeisko pilsoniskumu, kas dzīvo ārpus Savienības robežām;

| 2.7. | atbalsta tādu ilgtermiņa informācijas un komunikācijas politiku, kas cita starpā attiecas uz jaunatni un kurai ir skaidri izteikta eiropeiska atpazīstamība; |
| --- | --- |

2.7.

atbalsta tādu ilgtermiņa informācijas un komunikācijas politiku, kas cita starpā attiecas uz jaunatni un kurai ir skaidri izteikta eiropeiska atpazīstamība;

| 2.8. | pieprasa turpināt pasākumus, kas mazinātu administratīvos ierobežojumus; |
| --- | --- |

2.8.

pieprasa turpināt pasākumus, kas mazinātu administratīvos ierobežojumus;

| 2.9. | izsaka cerību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības darbosies kā informācijas un saziņas politikas tiešās izpildītājas; |
| --- | --- |

2.9.

izsaka cerību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības darbosies kā informācijas un saziņas politikas tiešās izpildītājas;

| 2.10 | ierosina izstrādāt rekomendācijas, kuru mērķis būtu skolās un universitātēs veicināt izglītību Eiropas pilsoniskuma jomā — pasākums, kuru vadītu Eiropas Komisija un kurā Reģionu komiteja vēlētos pārstāvēt par izglītības jautājumiem atbildīgās varas. |
| --- | --- |

2.10

ierosina izstrādāt rekomendācijas, kuru mērķis būtu skolās un universitātēs veicināt izglītību Eiropas pilsoniskuma jomā — pasākums, kuru vadītu Eiropas Komisija un kurā Reģionu komiteja vēlētos pārstāvēt par izglītības jautājumiem atbildīgās varas.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV L 30, 04.02.2004, 6. lpp.

1

(2)  OV C 73, 23.03.2004, 46. lpp.

2

(3)  OV C 73, 26.03.2003, 46. lpp.

3

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/84

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Meža stratēģijas īstenošanu”

(2006/C 115/19)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Meža stratēģijas īstenošanu, KOM(2005) 84 galīgā red.;

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 17. marta lēmumu saskaņā ar EK Līguma 265. panta 1. punktu šajā jautājumā apspriesties ar RK;

ņemot vērā RK Biroja 2004. gada 16. novembra lēmumu uzticēt Ilgtspējīgas attīstības komisijai sagatavot atzinumu par minēto jautājumu;

ņemot vērā“Padomes 1998. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības Meža stratēģiju”;

ņemot vērā Reģionu komitejas 1997. gada 19. novembra atzinumu par tematu “Meža izmantošana, apsaimniekošana un aizsardzība Eiropas Savienībā”, (CdR 268/1997) (1);

ņemot vērā Reģionu komitejas 1999. gada 18. novembra atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības meža nozares stratēģiju” (CdR 184/1999) (2);

ņemot vērā Reģionu komitejas 2003. gada 12. februāra atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus)” (CdR 345/2002) (3);

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 6. oktobrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 213/2005 rev.1) (ziņotājs: Enrico BORGHI, Vogogna pašvaldības padomes loceklis IT/ELDA),

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija atbilstoši Padomes 1998. gada 15. decembra rezolūcijai ir izstrādājusi ziņojumu par ES Meža stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija atbilstoši Padomes 1998. gada 15. decembra rezolūcijai ir izstrādājusi ziņojumu par ES Meža stratēģijas īstenošanu;

| 1.2 | ļoti atzinīgi vērtē to, ka visas ES iestādes izvērtēs minēto dokumentu, kas liecina, ka arvien pieaug interese par jautājumiem, kas saistīti ar mežu; |
| --- | --- |

1.2

ļoti atzinīgi vērtē to, ka visas ES iestādes izvērtēs minēto dokumentu, kas liecina, ka arvien pieaug interese par jautājumiem, kas saistīti ar mežu;

| 1.3 | pieņem zināšanai, ka Komisija:






  — | nesniedz skaidru stratēģijas īstenošanas rezultātu novērtējumu; |
| --- | --- | --- |

1.3

pieņem zināšanai, ka Komisija:

—

nesniedz skaidru stratēģijas īstenošanas rezultātu novērtējumu;

| — | apliecina, ka arī turpmāk darbosies šīs stratēģijas principi un pamatelementi — ilgtspējīga meža apsaimniekošana, meža daudzfunkcionalitāte un saistība ar attiecīgo valstu meža programmām; |
| --- | --- |

—

apliecina, ka arī turpmāk darbosies šīs stratēģijas principi un pamatelementi — ilgtspējīga meža apsaimniekošana, meža daudzfunkcionalitāte un saistība ar attiecīgo valstu meža programmām;

| — | uzskata, ka jāmaina stratēģijas virziens, ievērojot “politiskās vides pārmaiņas”; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka jāmaina stratēģijas virziens, ievērojot “politiskās vides pārmaiņas”;

| — | ierosina izstrādāt “ES Rīcības plānu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai”, “pārskatīt esošos līdzekļus un praksi, lai sekmētu koordināciju un sadarbību starp dažādiem politikas virzieniem, kas ietekmē meža nozari,” kā arī pārskatīt Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas funkcijas; |
| --- | --- |

—

ierosina izstrādāt “ES Rīcības plānu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai”, “pārskatīt esošos līdzekļus un praksi, lai sekmētu koordināciju un sadarbību starp dažādiem politikas virzieniem, kas ietekmē meža nozari,” kā arī pārskatīt Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas funkcijas;

| 1.4 | norāda, ka ne spēkā esošajā ES Līgumā, ne jaunajā Līgumā par Konstitūciju Eiropai nav paredzēta kopēja meža politika un ka kokmateriāli nav iekļauti lauksaimniecības ražojumu klāstā; tātad Eiropas līmenī iespējams izmantot tikai koordinācijas un vides politikas instrumentus, kā arī lauksaimniecības politikas ietvaros veikt atbalsta pasākumus mežiem, jo Komisija nav vēlējusies izmantot savas iniciatīvas tiesības, lai izveidotu meža nozares tiesisko pamatu; |
| --- | --- |

1.4

norāda, ka ne spēkā esošajā ES Līgumā, ne jaunajā Līgumā par Konstitūciju Eiropai nav paredzēta kopēja meža politika un ka kokmateriāli nav iekļauti lauksaimniecības ražojumu klāstā; tātad Eiropas līmenī iespējams izmantot tikai koordinācijas un vides politikas instrumentus, kā arī lauksaimniecības politikas ietvaros veikt atbalsta pasākumus mežiem, jo Komisija nav vēlējusies izmantot savas iniciatīvas tiesības, lai izveidotu meža nozares tiesisko pamatu;

| 1.5 | tomēr pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu, kurā, ņemot vērā arī Lisabonas un Gēteborgas mērķus, paredzēts turpināt stratēģijas īstenošanu, izstrādājot rīcības plānu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai, lai izveidotu strukturētākus un precīzāk definētus instrumentus, kas dalībvalstīs tiks lietoti ar lielāku drošību nekā līdz šim; |
| --- | --- |

1.5

tomēr pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu, kurā, ņemot vērā arī Lisabonas un Gēteborgas mērķus, paredzēts turpināt stratēģijas īstenošanu, izstrādājot rīcības plānu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai, lai izveidotu strukturētākus un precīzāk definētus instrumentus, kas dalībvalstīs tiks lietoti ar lielāku drošību nekā līdz šim;

| 1.6 | atzinīgi vērtē izsmeļošo starptautisko dokumentu un konvenciju uzskaitījumu, kas šobrīd ir spēkā un veido daļu no Eiropas meža stratēģijas, taču atzīmē, ka arī šajos gadījumos ir piemērojams subsidiaritātes princips; tāpēc ES dalībvalstīm vai nu jāratificē starptautiskās konvencijas, vai arī Kopienas iestādēm jāparedz dažādu veidu koordinācijas pasākumi; |
| --- | --- |

1.6

atzinīgi vērtē izsmeļošo starptautisko dokumentu un konvenciju uzskaitījumu, kas šobrīd ir spēkā un veido daļu no Eiropas meža stratēģijas, taču atzīmē, ka arī šajos gadījumos ir piemērojams subsidiaritātes princips; tāpēc ES dalībvalstīm vai nu jāratificē starptautiskās konvencijas, vai arī Kopienas iestādēm jāparedz dažādu veidu koordinācijas pasākumi;

| 1.7 | uzskata, ka meži un ūdeņi — šo divu elementu saistība ir acīmredzama — ir pasaules mēroga stratēģiskas nozīmes vērtības un tiem vajadzētu būt vienotas Eiropas politikas uzmanības centrā nevis jāvelta tiem vienīgi atsevišķi politikas pasākumi, kuru pamatā nav skaidras un vienotas koncepcijas; jo īpaši tas attiecas uz sakarību starp mežu izciršanu un tās izraisītajiem plūdiem. |
| --- | --- |

1.7

uzskata, ka meži un ūdeņi — šo divu elementu saistība ir acīmredzama — ir pasaules mēroga stratēģiskas nozīmes vērtības un tiem vajadzētu būt vienotas Eiropas politikas uzmanības centrā nevis jāvelta tiem vienīgi atsevišķi politikas pasākumi, kuru pamatā nav skaidras un vienotas koncepcijas; jo īpaši tas attiecas uz sakarību starp mežu izciršanu un tās izraisītajiem plūdiem.

Meža stratēģijas elementi.

Reģionu komiteja

| 1.8. | uzskata, ka mežsaimniecība un kokrūpniecība Kopienas tautsaimniecības attīstības politikā līdz šim aplūkotas kā palīgnozares un tām nav pievērsta pietiekama uzmanība, neraugoties uz to, ka tās rada daudz darbavietu un to apgrozījums ir ievērojams; |
| --- | --- |

1.8.

uzskata, ka mežsaimniecība un kokrūpniecība Kopienas tautsaimniecības attīstības politikā līdz šim aplūkotas kā palīgnozares un tām nav pievērsta pietiekama uzmanība, neraugoties uz to, ka tās rada daudz darbavietu un to apgrozījums ir ievērojams;

| 1.9. | uzskata, ka jāizstrādā ilgtermiņa Kopienas stratēģija attiecībā uz dažādo Eiropā ražoto kokmateriālu, tajā skaitā enerģijas ražošanai paredzēto stādījumu koku izmantošanu. Kokmateriālu izmantošanas veicināšanas nolūkā cita starpā jāparedz izglītojoši un informējoši pasākumi, kas uzskatāmi parādītu, kādas ir kokmateriālu tehniskās īpašības un izmantošanas iespējas papildus tradicionālajiem izmantošanas veidiem ar mērķi aizstāt citus materiālus, kuru kopējās izmaksas, tajā skaitā to savākšanas un uzglabāšanas vai pārstrādes izmaksas, nepārtraukti pieaug; |
| --- | --- |

1.9.

uzskata, ka jāizstrādā ilgtermiņa Kopienas stratēģija attiecībā uz dažādo Eiropā ražoto kokmateriālu, tajā skaitā enerģijas ražošanai paredzēto stādījumu koku izmantošanu. Kokmateriālu izmantošanas veicināšanas nolūkā cita starpā jāparedz izglītojoši un informējoši pasākumi, kas uzskatāmi parādītu, kādas ir kokmateriālu tehniskās īpašības un izmantošanas iespējas papildus tradicionālajiem izmantošanas veidiem ar mērķi aizstāt citus materiālus, kuru kopējās izmaksas, tajā skaitā to savākšanas un uzglabāšanas vai pārstrādes izmaksas, nepārtraukti pieaug;

| 1.10. | uzskata, ka tautsaimniecības attīstības politikas ietvaros nepieciešams veicināt arī citu mežsaimniecības produktu, ne tikai kokmateriālu, attīstību; vairāki no tiem jau iekļauti ziņojumā, kā, piemēram, korķis, sveķi, ārstniecības augi, sēnes un ogas, kā arī citi produkti, kas tajā nav iekļauti, kā, piemēram, medības, biškopība, priežu čiekuri, kastaņi un smaržaugi; |
| --- | --- |

1.10.

uzskata, ka tautsaimniecības attīstības politikas ietvaros nepieciešams veicināt arī citu mežsaimniecības produktu, ne tikai kokmateriālu, attīstību; vairāki no tiem jau iekļauti ziņojumā, kā, piemēram, korķis, sveķi, ārstniecības augi, sēnes un ogas, kā arī citi produkti, kas tajā nav iekļauti, kā, piemēram, medības, biškopība, priežu čiekuri, kastaņi un smaržaugi;

| 1.11. | uzskata, ka mežu sertifikācijas attīstībai ir jākļūst par ražotāju instrumentu, kas ļauj tiem piedāvāt koksni iekšējā tirgū tādā veidā, lai rastos konkurence, kas dotu labumu gan lietotājiem, gan iedzīvotājiem. Dalībai sertifikācijas sistēmās arī turpmāk jābūt brīvprātīgai, un par minēto sistēmu elementiem jālemj organizācijām, kas tās ierosina. Iestādes nedrīkst iejaukties dažādo sistēmu izstrādāšanā ar reglamentējošu normu palīdzību, izņemot gadījumus, kad minētās normas nodrošina pārredzamību un novērš nepatiesas informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

1.11.

uzskata, ka mežu sertifikācijas attīstībai ir jākļūst par ražotāju instrumentu, kas ļauj tiem piedāvāt koksni iekšējā tirgū tādā veidā, lai rastos konkurence, kas dotu labumu gan lietotājiem, gan iedzīvotājiem. Dalībai sertifikācijas sistēmās arī turpmāk jābūt brīvprātīgai, un par minēto sistēmu elementiem jālemj organizācijām, kas tās ierosina. Iestādes nedrīkst iejaukties dažādo sistēmu izstrādāšanā ar reglamentējošu normu palīdzību, izņemot gadījumus, kad minētās normas nodrošina pārredzamību un novērš nepatiesas informācijas sniegšanu;

| 1.12. | uzskata, ka ir lietderīgi turpināt un nostiprināt pasākumus, kas veicina mazvērtīgas koksnes un koksnes pārstrādes atkritumu, kā arī enerģijas ražošanai paredzēto stādījumu koku izmantošanu minerālkurināmā vietā, lai ražotājuzņēmumu tuvumā ražotu siltumenerģiju un elektroenerģiju; jāparedz pasākumi, kas sekmētu no koksnes ražotas enerģijas tirgus veidošanos; |
| --- | --- |

1.12.

uzskata, ka ir lietderīgi turpināt un nostiprināt pasākumus, kas veicina mazvērtīgas koksnes un koksnes pārstrādes atkritumu, kā arī enerģijas ražošanai paredzēto stādījumu koku izmantošanu minerālkurināmā vietā, lai ražotājuzņēmumu tuvumā ražotu siltumenerģiju un elektroenerģiju; jāparedz pasākumi, kas sekmētu no koksnes ražotas enerģijas tirgus veidošanos;

| 1.13. | uzskata, ka jaunajā ES rīcības plānā jāparedz atbalsts dažādām meža nozares organizācijām — zemes īpašniekiem un lietotājiem — un tajā pašā laikā jāpievērš īpaša uzmanība šīs tautsaimniecības nozares sastāvdaļu nostiprināšanai vai atjaunošanai; turklāt jāstimulē un jāatbalsta meža nozarē darbojošās apvienības; |
| --- | --- |

1.13.

uzskata, ka jaunajā ES rīcības plānā jāparedz atbalsts dažādām meža nozares organizācijām — zemes īpašniekiem un lietotājiem — un tajā pašā laikā jāpievērš īpaša uzmanība šīs tautsaimniecības nozares sastāvdaļu nostiprināšanai vai atjaunošanai; turklāt jāstimulē un jāatbalsta meža nozarē darbojošās apvienības;

| 1.14. | pieņem zināšanai šobrīd jau plaši izplatīto uzskatu, ka meži pilda dažādas funkcijas, bet vairumā gadījumu to iespējas attiecīgo reģionu tautsaimniecības un iedzīvotāju ienākumu uzlabošanā netiek pietiekoši izmantotas; Komiteja arī konstatē, ka mežu īpašniekiem bieži jāsastopas ar administratīviem norādījumiem un ierobežojumiem. Tā kā to nav izdevies novērst, un kohēzijas un lauku attīstības politikas līdz šim nav spējušas pienācīgi veicināt meža nozares attīstību, ir svarīgi apstiprināt Komisijas priekšlikumā KOM(2004) 490 galīgā red. paredzētos pasākumus, lai meža politiku saistītu ar lauku attīstību. |
| --- | --- |

1.14.

pieņem zināšanai šobrīd jau plaši izplatīto uzskatu, ka meži pilda dažādas funkcijas, bet vairumā gadījumu to iespējas attiecīgo reģionu tautsaimniecības un iedzīvotāju ienākumu uzlabošanā netiek pietiekoši izmantotas; Komiteja arī konstatē, ka mežu īpašniekiem bieži jāsastopas ar administratīviem norādījumiem un ierobežojumiem. Tā kā to nav izdevies novērst, un kohēzijas un lauku attīstības politikas līdz šim nav spējušas pienācīgi veicināt meža nozares attīstību, ir svarīgi apstiprināt Komisijas priekšlikumā KOM(2004) 490 galīgā red. paredzētos pasākumus, lai meža politiku saistītu ar lauku attīstību.

| 1.15. | uzskata, ka, izstrādājot ES rīcības plānu, jāņem vērā arī Lisabonā un Gēteborgā izvirzītie nodarbinātības kvantitātes un kvalitātes uzlabošanas un sociālās kohēzijas stiprināšanas mērķi gan attiecībā uz meža nozarē strādājošiem, gan arī uz attiecīgajiem reģioniem; |
| --- | --- |

1.15.

uzskata, ka, izstrādājot ES rīcības plānu, jāņem vērā arī Lisabonā un Gēteborgā izvirzītie nodarbinātības kvantitātes un kvalitātes uzlabošanas un sociālās kohēzijas stiprināšanas mērķi gan attiecībā uz meža nozarē strādājošiem, gan arī uz attiecīgajiem reģioniem;

| 1.16. | uzskata, ka ES rīcības plānam jāveicina daudzu meža nozares speciālistu, kas būtu spējīgāki meža apsaimniekošanu attīstīt tālāk, piesaistīšana šai nozarei. Minēto speciālistu iesaistīšana palīdzēs organizēt un atbalstīt mežsaimniecības nozari un paātrinās īpašnieku un citu nozares dalībnieku apvienošanos. ES rīcības plānā jāparedz programmas un iniciatīvas mežsaimniecības nozarē nodarbināto atbilstošai profesionālajai apmācībai un tālākai izglītībai; |
| --- | --- |

1.16.

uzskata, ka ES rīcības plānam jāveicina daudzu meža nozares speciālistu, kas būtu spējīgāki meža apsaimniekošanu attīstīt tālāk, piesaistīšana šai nozarei. Minēto speciālistu iesaistīšana palīdzēs organizēt un atbalstīt mežsaimniecības nozari un paātrinās īpašnieku un citu nozares dalībnieku apvienošanos. ES rīcības plānā jāparedz programmas un iniciatīvas mežsaimniecības nozarē nodarbināto atbilstošai profesionālajai apmācībai un tālākai izglītībai;

| 1.17. | uzskata, ka nolūkā īstenot ilgtspējīgu mežsaimniecību, pildīt meža nozares un vides likumus un izstrādāt un īstenot programmas ir nepieciešama pareiza informācija un izglītojoši pasākumi attiecīgajos reģionos, lai panāktu sadarbību ar iedzīvotājiem un veicinātu vietējo iedzīvotāju sociālo un kulturālo izaugsmi; |
| --- | --- |

1.17.

uzskata, ka nolūkā īstenot ilgtspējīgu mežsaimniecību, pildīt meža nozares un vides likumus un izstrādāt un īstenot programmas ir nepieciešama pareiza informācija un izglītojoši pasākumi attiecīgajos reģionos, lai panāktu sadarbību ar iedzīvotājiem un veicinātu vietējo iedzīvotāju sociālo un kulturālo izaugsmi;

| 1.18. | atbalsta pašreiz īstenotās nelikumīgas mežu izciršanas apkarošanas un starptautisko konvenciju ievērošanas nodrošināšanas iniciatīvas FLEGT (Kopienas Rīcības plāns saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē), un uzskata, ka to īstenošana ir jāturpina, un aicina tās pilnībā īstenot likumdošanas līmenī; |
| --- | --- |

1.18.

atbalsta pašreiz īstenotās nelikumīgas mežu izciršanas apkarošanas un starptautisko konvenciju ievērošanas nodrošināšanas iniciatīvas FLEGT (Kopienas Rīcības plāns saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē), un uzskata, ka to īstenošana ir jāturpina, un aicina tās pilnībā īstenot likumdošanas līmenī;

| 1.19. | aicina ES iestādes izrādīt iniciatīvu, kas pasargātu Eiropas ražotājus no pārāk lielas konkurences, ko rada ražojumi no tiem reģioniem, kur netiek nodrošināta nekāda darba ņēmēju un vietējo iedzīvotāju aizsardzība un kur bieži abas grupas pakļautas smagai ekspluatācijai; |
| --- | --- |

1.19.

aicina ES iestādes izrādīt iniciatīvu, kas pasargātu Eiropas ražotājus no pārāk lielas konkurences, ko rada ražojumi no tiem reģioniem, kur netiek nodrošināta nekāda darba ņēmēju un vietējo iedzīvotāju aizsardzība un kur bieži abas grupas pakļautas smagai ekspluatācijai;

| 1.20. | atbalsta ES īstenotās vides politikas, kas saistītas ar mežiem, un atzinīgi vērtē Eiropas aizsargājamo reģionu platības ievērojamo paplašināšanu, kā arī iniciatīvas bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un pārtuksnešošanās apkarošanai; |
| --- | --- |

1.20.

atbalsta ES īstenotās vides politikas, kas saistītas ar mežiem, un atzinīgi vērtē Eiropas aizsargājamo reģionu platības ievērojamo paplašināšanu, kā arī iniciatīvas bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un pārtuksnešošanās apkarošanai;

| 1.21. | ar gandarījumu atzīmē, ka vides politika ir kļuvusi par visas Eiropas sabiedrības kopēju vērtību un ka Kopienas īstenotie pasākumi ir veicinājuši pozitīvu rezultātu sasniegšanu; |
| --- | --- |

1.21.

ar gandarījumu atzīmē, ka vides politika ir kļuvusi par visas Eiropas sabiedrības kopēju vērtību un ka Kopienas īstenotie pasākumi ir veicinājuši pozitīvu rezultātu sasniegšanu;

| 1.22. | uzsver, ka ES rīcības plānam jāveicina pārmaiņas, kas uzlabotu mežu daudzfunkcionalitāti, sargātu to bioloģisko daudzveidību, saglabātu raksturīgas ainavas un, galvenais, sargātu ūdens resursus, kā arī uzlabotu gaisa kvalitāti. Noteikti jāīsteno Riodežaneiro pieņemtie ilgstpējīgas meža nozares principi un stratēģiskās pamatnostādnes mežu un visas mežu nozares pielāgošanai klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

1.22.

uzsver, ka ES rīcības plānam jāveicina pārmaiņas, kas uzlabotu mežu daudzfunkcionalitāti, sargātu to bioloģisko daudzveidību, saglabātu raksturīgas ainavas un, galvenais, sargātu ūdens resursus, kā arī uzlabotu gaisa kvalitāti. Noteikti jāīsteno Riodežaneiro pieņemtie ilgstpējīgas meža nozares principi un stratēģiskās pamatnostādnes mežu un visas mežu nozares pielāgošanai klimata pārmaiņām;

| 1.23. | pauž raizes par kaitējumu, ko videi var radīt mežsaimniecības darbības un papildu darbības augsta ekoloģiskā riska zonās. Īpaši jāaizsargā augstie kūdrāji; |
| --- | --- |

1.23.

pauž raizes par kaitējumu, ko videi var radīt mežsaimniecības darbības un papildu darbības augsta ekoloģiskā riska zonās. Īpaši jāaizsargā augstie kūdrāji;

| 1.24. | uzskata, ka ES rīcības plānā obligāti jāiekļauj zinātniskās un tehnoloģiju pētniecības iniciatīvas, it īpaši šādās jomās:






  — | jaunas koksnes izmantošanas iespējas, galvenokārt celtniecībā un dažādiem citiem koksnes izstrādājumiem; |
| --- | --- | --- |

1.24.

uzskata, ka ES rīcības plānā obligāti jāiekļauj zinātniskās un tehnoloģiju pētniecības iniciatīvas, it īpaši šādās jomās:

—

jaunas koksnes izmantošanas iespējas, galvenokārt celtniecībā un dažādiem citiem koksnes izstrādājumiem;

| — | jaunas mašīnas un tehnoloģijas meža nozarei; |
| --- | --- |

—

jaunas mašīnas un tehnoloģijas meža nozarei;

| — | uz meža daudzfunkcionalitāti orientēta meža apsaimniekošana; |
| --- | --- |

—

uz meža daudzfunkcionalitāti orientēta meža apsaimniekošana;

| 1.25. | uzskata, ka pētniecībai vissteidzamāk jāpievēršas šādiem aspektiem — apmežošana, meža resursu atjaunošana ar atkārtotu apmežošanu un tāda mežsaimniecība, kas īstermiņā un ilgtermiņā veicinātu oglekļa iegūšanu. Minētās pētniecības vadlīnijas būtu pienācīgi jāņem vērā Septītajā pamatprogrammā, ievērojot atšķirīgos vides un klimata apstākļus dažādos Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

1.25.

uzskata, ka pētniecībai vissteidzamāk jāpievēršas šādiem aspektiem — apmežošana, meža resursu atjaunošana ar atkārtotu apmežošanu un tāda mežsaimniecība, kas īstermiņā un ilgtermiņā veicinātu oglekļa iegūšanu. Minētās pētniecības vadlīnijas būtu pienācīgi jāņem vērā Septītajā pamatprogrammā, ievērojot atšķirīgos vides un klimata apstākļus dažādos Eiropas reģionos;

| 1.26. | pauž cerību, ka ES rīcības plānā būs paredzētas un ilgspējīgas, Eiropas līmenī plānotas iniciatīvas, kas uzlabos sabiedrības priekšstatus par meža daudzveidību un vērtībām Eiropas Savienībā; šajā sakarā galvenokārt jāparedz informatīvi pasākumi gan plašai sabiedrībai, gan arī īpaši jauniešiem, kā arī dabas rezervātu, mežsaimniecības iestāžu un koksnes pārstrādes uzņēmumu apmeklējumi; |
| --- | --- |

1.26.

pauž cerību, ka ES rīcības plānā būs paredzētas un ilgspējīgas, Eiropas līmenī plānotas iniciatīvas, kas uzlabos sabiedrības priekšstatus par meža daudzveidību un vērtībām Eiropas Savienībā; šajā sakarā galvenokārt jāparedz informatīvi pasākumi gan plašai sabiedrībai, gan arī īpaši jauniešiem, kā arī dabas rezervātu, mežsaimniecības iestāžu un koksnes pārstrādes uzņēmumu apmeklējumi;

| 1.27 | atgādina nepieciešamību rīcības plānā ietvert precīzus norādījumus koku stādījumu un mežu aizsardzībai no ugunsgrēkiem, piesārņojuma, biotiskiem aģentiem un tam, lai tiktu stiprināta šo audžu aizsargfunkcija pret zemes nogruvumiem, lavīnām un plūdiem; |
| --- | --- |

1.27

atgādina nepieciešamību rīcības plānā ietvert precīzus norādījumus koku stādījumu un mežu aizsardzībai no ugunsgrēkiem, piesārņojuma, biotiskiem aģentiem un tam, lai tiktu stiprināta šo audžu aizsargfunkcija pret zemes nogruvumiem, lavīnām un plūdiem;

| 1.28 | uzskata, ka valstu rīcībā ir pietiekami fiskālie līdzekļi, lai sekmētu un stimulētu lietderīgus priekšlikumus un ievirzes meža politikā, jo īpaši attiecībā uz apvienību dibināšanu vai ar nozīmi sociālajā jomā un vides aizsardzībā. Rīcības plānā varētu ietvert norādes par pasākumiem, kas jau ir spēkā dažādās valstīs, un atbalstīt iniciatīvas to saistīšanai. |
| --- | --- |

1.28

uzskata, ka valstu rīcībā ir pietiekami fiskālie līdzekļi, lai sekmētu un stimulētu lietderīgus priekšlikumus un ievirzes meža politikā, jo īpaši attiecībā uz apvienību dibināšanu vai ar nozīmi sociālajā jomā un vides aizsardzībā. Rīcības plānā varētu ietvert norādes par pasākumiem, kas jau ir spēkā dažādās valstīs, un atbalstīt iniciatīvas to saistīšanai.

2.   Reģionu komitejas ierosinājumi

| 2.1. | Komiteja ierosina apzināt visas iespējas, lai izveidotu ES meža stratēģijas tiesisko pamatu, jo šai nozarei šobrīd jau ir pasaules mēroga nozīme; |
| --- | --- |

2.1.

Komiteja ierosina apzināt visas iespējas, lai izveidotu ES meža stratēģijas tiesisko pamatu, jo šai nozarei šobrīd jau ir pasaules mēroga nozīme;

| 2.2. | aicina visas ES iestādes pielikt pūles, lai ātri īstenotu Komisijas priekšlikumu, ja tajā netiek izdarīti grozījumi, kā arī nodrošināt to, ka jaunajā ES rīcības plānā ir paredzēti ne tikai dalībvalstu uzdevumi, bet arī precīzi sadalīta kompetence un paredzēti līdzekļi tā īstenošanai; |
| --- | --- |

2.2.

aicina visas ES iestādes pielikt pūles, lai ātri īstenotu Komisijas priekšlikumu, ja tajā netiek izdarīti grozījumi, kā arī nodrošināt to, ka jaunajā ES rīcības plānā ir paredzēti ne tikai dalībvalstu uzdevumi, bet arī precīzi sadalīta kompetence un paredzēti līdzekļi tā īstenošanai;

| 2.3. | uzskata, ka ES rīcības plāns jāpieņem ar pārliecību, ka dalībvalstu mežu nozares attīstības plāni noteikti tiks iesniegti laikā un ka tajos tiks ievērotas ES rīcības plāna norādes; |
| --- | --- |

2.3.

uzskata, ka ES rīcības plāns jāpieņem ar pārliecību, ka dalībvalstu mežu nozares attīstības plāni noteikti tiks iesniegti laikā un ka tajos tiks ievērotas ES rīcības plāna norādes;

| 2.4. | ierosina ES rīcības plānā iekļaut priekšlikumus par veicināšanas pasākumiem attiecībā uz dažādām mežu nozares sastāvdaļām, paredzot stimulus mežsaimniecības nozares funkcionēšanai, tādu mežu saglabāšanai, kam ir niecīga ekonomiskā vērtība vai tās vispār nav, meža īpašnieku, nomnieku un meža nozares speciālistu apvienību veidošanai, kā arī ēku celtniecībai un saglabāšanai, dažādām iniciatīvām, pakalpojumiem sociālās aizsardzības, vides aizsardzības un mežu aizsardzības jomā, kas iekļauti reģionālo vai vietējo varu programmās; |
| --- | --- |

2.4.

ierosina ES rīcības plānā iekļaut priekšlikumus par veicināšanas pasākumiem attiecībā uz dažādām mežu nozares sastāvdaļām, paredzot stimulus mežsaimniecības nozares funkcionēšanai, tādu mežu saglabāšanai, kam ir niecīga ekonomiskā vērtība vai tās vispār nav, meža īpašnieku, nomnieku un meža nozares speciālistu apvienību veidošanai, kā arī ēku celtniecībai un saglabāšanai, dažādām iniciatīvām, pakalpojumiem sociālās aizsardzības, vides aizsardzības un mežu aizsardzības jomā, kas iekļauti reģionālo vai vietējo varu programmās;

| 2.5. | aicina pēc iespējas apņēmīgāk iestāties par jaunas starptautiskas konvencijas par mežiem izstrādāšanu, lai panāktu nolīgumus, kas reāli tiktu īstenoti praksē visā pasaulē; šādai konvencijai vajadzētu būt visā pasaulē spēkā esošam dokumentam, kas nodrošinātu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un Padomes 2005. gada 26. aprīļa secinājumu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.5.

aicina pēc iespējas apņēmīgāk iestāties par jaunas starptautiskas konvencijas par mežiem izstrādāšanu, lai panāktu nolīgumus, kas reāli tiktu īstenoti praksē visā pasaulē; šādai konvencijai vajadzētu būt visā pasaulē spēkā esošam dokumentam, kas nodrošinātu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un Padomes 2005. gada 26. aprīļa secinājumu īstenošanu;

| 2.6. | atkārtoti ierosina piešķirt vislielāko prioritāti mežsaimniecības nozares un koksnes pārstrādes rūpniecības sakariem, tirdzniecībai ar dažādiem Eiropas izcelsmes koksnes veidiem, kā arī visas mežsaimniecības nozares atbalstīšanai, turklāt Komisijas dienestiem būtu jāpanāk pēc iespējas ciešāka darbības koordinācija; |
| --- | --- |

2.6.

atkārtoti ierosina piešķirt vislielāko prioritāti mežsaimniecības nozares un koksnes pārstrādes rūpniecības sakariem, tirdzniecībai ar dažādiem Eiropas izcelsmes koksnes veidiem, kā arī visas mežsaimniecības nozares atbalstīšanai, turklāt Komisijas dienestiem būtu jāpanāk pēc iespējas ciešāka darbības koordinācija;

| 2.7. | pieprasa uzlabot un attīstīt tālāk mežsaimniecībā iegūstamās atjaunojamās enerģijas izmantošanas iespējas un vairāk ņemt tās vērā Komisijas tematiskajā stratēģijā minētajā jomā, lai meža nozares dalībniekiem tas nestu konkrētus uzlabojumus; |
| --- | --- |

2.7.

pieprasa uzlabot un attīstīt tālāk mežsaimniecībā iegūstamās atjaunojamās enerģijas izmantošanas iespējas un vairāk ņemt tās vērā Komisijas tematiskajā stratēģijā minētajā jomā, lai meža nozares dalībniekiem tas nestu konkrētus uzlabojumus;

| 2.8. | uzskata, ka ES rīcības plānā ekoloģisko, tūrisma, kultūras jomas un sociālo pakalpojumu jautājums jāsaista ar mežiem tā, lai celtos minēto pakalpojumu vērtība un tiktu norādīts, kā noteikt minēto pakalpojumu ekonomisko vērtību, lai meža īpašniekus un apsaimniekotājus rosinātu brīvprātīgi piedāvāt pakalpojumus tirgū. Ja šāds tirgus nepastāv, minētajā rīcības plānā jāiekļauj metode un līdzekļi, lai labvēlīgā ietekme uz vidi tiktu pārvērsta meža īpašnieku un apsaimniekotāju peļņā; |
| --- | --- |

2.8.

uzskata, ka ES rīcības plānā ekoloģisko, tūrisma, kultūras jomas un sociālo pakalpojumu jautājums jāsaista ar mežiem tā, lai celtos minēto pakalpojumu vērtība un tiktu norādīts, kā noteikt minēto pakalpojumu ekonomisko vērtību, lai meža īpašniekus un apsaimniekotājus rosinātu brīvprātīgi piedāvāt pakalpojumus tirgū. Ja šāds tirgus nepastāv, minētajā rīcības plānā jāiekļauj metode un līdzekļi, lai labvēlīgā ietekme uz vidi tiktu pārvērsta meža īpašnieku un apsaimniekotāju peļņā;

| 2.9. | aicina ES rīcības plānā paredzēt to, ka valsts iestāžu finansētos pasākumus var īstenot meža īpašnieku un ražotāju organizācijas, ja tās to vēlas un spēj; |
| --- | --- |

2.9.

aicina ES rīcības plānā paredzēt to, ka valsts iestāžu finansētos pasākumus var īstenot meža īpašnieku un ražotāju organizācijas, ja tās to vēlas un spēj;

| 2.10. | uzskata, ka ES rīcības plānā obligāti jāiekļauj pamatelementi, kas palīdzētu dalībvalstīm un dažādām iestādēm pārstrādāt šobrīd spēkā esošās tiesību normas, jo daži minēto normu aspekti noteikti kavē Kopienas mērķu īstenošanu; jāparedz procedūru administratīvās vienkāršošanas pasākumi visos līmeņos; |
| --- | --- |

2.10.

uzskata, ka ES rīcības plānā obligāti jāiekļauj pamatelementi, kas palīdzētu dalībvalstīm un dažādām iestādēm pārstrādāt šobrīd spēkā esošās tiesību normas, jo daži minēto normu aspekti noteikti kavē Kopienas mērķu īstenošanu; jāparedz procedūru administratīvās vienkāršošanas pasākumi visos līmeņos;

| 2.11. | atbalsta Komisijas priekšlikumu pārskatīt Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas darbību, lai panāktu tās spēju līdzdarboties ES rīcības plāna izstrādē un īstenošanā un lai tai būtu ietekme attiecībās ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

2.11.

atbalsta Komisijas priekšlikumu pārskatīt Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas darbību, lai panāktu tās spēju līdzdarboties ES rīcības plāna izstrādē un īstenošanā un lai tai būtu ietekme attiecībās ar dalībvalstīm;

| 2.12. | uzskata, ka ES rīcības plānu varēs efektīvi īstenot tikai tādā gadījumā, ja Komisija nostiprinās struktūras un personālu, kura pārziņā ir mežsaimniecības jautājumi; |
| --- | --- |

2.12.

uzskata, ka ES rīcības plānu varēs efektīvi īstenot tikai tādā gadījumā, ja Komisija nostiprinās struktūras un personālu, kura pārziņā ir mežsaimniecības jautājumi;

| 2.13. | ierosina Komisijai un dalībvalstīm nodibināt mežzinātnes un tehnikas forumu, kurā piedalītos universitāšu, pētniecības centru un profesionālo apvienību pārstāvji un kuru uzdevums būtu paplašināt kopējās zināšanas par reālo situāciju dažādos ES mežos, par to veidiem un problēmām, kā arī ierosināt iniciatīvas un programmas zinātniskās un tehniskās izpētes jomā; Komisijai būtu jākoordinē un jāfinansē foruma darbs; |
| --- | --- |

2.13.

ierosina Komisijai un dalībvalstīm nodibināt mežzinātnes un tehnikas forumu, kurā piedalītos universitāšu, pētniecības centru un profesionālo apvienību pārstāvji un kuru uzdevums būtu paplašināt kopējās zināšanas par reālo situāciju dažādos ES mežos, par to veidiem un problēmām, kā arī ierosināt iniciatīvas un programmas zinātniskās un tehniskās izpētes jomā; Komisijai būtu jākoordinē un jāfinansē foruma darbs;

| 2.14. | aicina iesniegt apspriešanai Reģionu komitejā priekšlikumu par ES rīcības plānu, lai tā sagatavotu atzinumu, jo meža politikai ir stratēģiska nozīme vietējo iedzīvotāju nākotnes nodrošināšanā un daudzās dalībvalstīs mežu nozare ir reģionālās un vietējās varas pārziņā. |
| --- | --- |

2.14.

aicina iesniegt apspriešanai Reģionu komitejā priekšlikumu par ES rīcības plānu, lai tā sagatavotu atzinumu, jo meža politikai ir stratēģiska nozīme vietējo iedzīvotāju nākotnes nodrošināšanā un daudzās dalībvalstīs mežu nozare ir reģionālās un vietējās varas pārziņā.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 64, 27.2.1998., 25. lpp.

1

(2)  OV C 57, 29.2.2000., 96. lpp.

2

(3)  OV C 128, 29.5.2003., 41. lpp.

3

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/88

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Reģionālo un vietējo varu ieguldījums ar klimata pārmaiņām saistītu problēmu risināšanā”

(2006/C 115/20)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Savienības Lielbritānijas prezidentūras 2005. gada 30. jūnija lūgumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 256. panta 1. punktu sagatavot atzinumu par tematu “Reģionālo un vietējo varu ieguldījums ar klimata pārmaiņām saistītu problēmu risināšanā”,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2005. gada 25. jūlija lēmumu uzdot Ilgtspējīgas attīstības komisijai sagatavot ziņojumu par šo tēmu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 22. un 23. marta un Vides Padomes 2005. gada 7. marta secinājumus,

ņemot vērā Reģionu komitejas 2000. gada 21. septembra atzinumu par Zaļo grāmatu “Siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecība Eiropas Savienībā” un Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu “ES politika un pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai: Ceļā uz Eiropas klimata pārmaiņu programmu (EKPP)” (KOM(2000) 87 galīgā red. un KOM(2000) 88 galīgā red.) (CdR 189/2000 fin)
   (1),

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 28. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 65/2005 rev. 1) par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (KOM (2005) 35 galīgā red.),

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 6. oktobrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 215/2005 rev.1) (Ziņotājs: Ken Bodfish kgs, Braitonas un Hovas padomes priekšsēdētājs (UK/ESP)),

tā kā

| 1. | klimats mainās, un zinātnieki vienoti atzīst, ka līdz 2100. gadam ir gaidāms globāls temperatūras pieaugums no 1.4 līdz 5.8oC; |
| --- | --- |

1.

klimats mainās, un zinātnieki vienoti atzīst, ka līdz 2100. gadam ir gaidāms globāls temperatūras pieaugums no 1.4 līdz 5.8oC;

| 2. | ES Ministru padome 1996. gadā paziņoja, ka tā “uzskata, ka planētas vidējai temperatūrai nebūtu jāpaaugstinās vairāk par diviem grādiem salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta”; |
| --- | --- |

2.

ES Ministru padome 1996. gadā paziņoja, ka tā “uzskata, ka planētas vidējai temperatūrai nebūtu jāpaaugstinās vairāk par diviem grādiem salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta”;

| 3. | tādu faktoru kā samazināta labības ražošana, plūdi, ugunsgrēki, augsnes bojājumi un erozija, ūdens patēriņa ierobežojumi, bojājumi ceļu un dzelzceļu infrastruktūrā, bioloģiskās daudzveidības zaudēšana, traucēta enerģijas padeve, samazinātas izrakteņu kurināmā rezerves, strukturāli bojājumi un augsnes iegrimšana, siltuma salas efekts pilsētās (2) un gaisa kvalitātes problēmas ietekmē klimata pārmaiņu efekts būs jūtams visā pasaulē un galvenokārt vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

tādu faktoru kā samazināta labības ražošana, plūdi, ugunsgrēki, augsnes bojājumi un erozija, ūdens patēriņa ierobežojumi, bojājumi ceļu un dzelzceļu infrastruktūrā, bioloģiskās daudzveidības zaudēšana, traucēta enerģijas padeve, samazinātas izrakteņu kurināmā rezerves, strukturāli bojājumi un augsnes iegrimšana, siltuma salas efekts pilsētās (2) un gaisa kvalitātes problēmas ietekmē klimata pārmaiņu efekts būs jūtams visā pasaulē un galvenokārt vietējā līmenī;

| 4. | tadi ekstrēmi laika apstākļi kā plūdi Eiropas ekonomiku nozīmīgi ietekmē jau pašlaik un paredzamo klimata pārmaiņu sakarā var izrādīties katastrofāli; |
| --- | --- |

4.

tadi ekstrēmi laika apstākļi kā plūdi Eiropas ekonomiku nozīmīgi ietekmē jau pašlaik un paredzamo klimata pārmaiņu sakarā var izrādīties katastrofāli;

| 5. | ir atzīts, ka klimata pārmaiņu aizkavēšana ir bijusi rezultatīva, tomēr būs nepieciešama arī piemērošanās un adaptācija jau eksistējošiem klimata pārmaiņu efektiem; |
| --- | --- |

5.

ir atzīts, ka klimata pārmaiņu aizkavēšana ir bijusi rezultatīva, tomēr būs nepieciešama arī piemērošanās un adaptācija jau eksistējošiem klimata pārmaiņu efektiem;

| 6. | vietējām un reģionālajām varām ir galvenā nozīme klimata pārmaiņu novērošanā un novērtēšanā, vietējo un reģionālo sabiedrību informēšanā attiecībā uz klimata pārmaiņu paredzamajiem efektiem, kā arī stratēģiju par piemērošanos un adaptāciju klimata pārmaiņu efektiem izstrādē un ilgtspējīga enerģijas patēriņa sekmēšanā, |
| --- | --- |

6.

vietējām un reģionālajām varām ir galvenā nozīme klimata pārmaiņu novērošanā un novērtēšanā, vietējo un reģionālo sabiedrību informēšanā attiecībā uz klimata pārmaiņu paredzamajiem efektiem, kā arī stratēģiju par piemērošanos un adaptāciju klimata pārmaiņu efektiem izstrādē un ilgtspējīga enerģijas patēriņa sekmēšanā,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

Ievads

| 1.1 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Ministru padomes vadošo lomu klimata pārmaiņām veltīto pasākumu sakarā un mudina turpināt iesaistīties klimata pārmaiņu politikā arī pēc 2012. gada un turpmāk, |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Ministru padomes vadošo lomu klimata pārmaiņām veltīto pasākumu sakarā un mudina turpināt iesaistīties klimata pārmaiņu politikā arī pēc 2012. gada un turpmāk,

| 1.2 | pozitīvi vērtē saistības, ko Ministru padome uzņēmās, 2005. gada martā vienojoties par emisijas kvotu tālāko samazināšanu, un, lai nodrošinātu saskaņotu darbību attiecībā uz minēto, mudina ES veltīt pastiprinātu uzmanību globāla mēroga darbībai klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

1.2

pozitīvi vērtē saistības, ko Ministru padome uzņēmās, 2005. gada martā vienojoties par emisijas kvotu tālāko samazināšanu, un, lai nodrošinātu saskaņotu darbību attiecībā uz minēto, mudina ES veltīt pastiprinātu uzmanību globāla mēroga darbībai klimata pārmaiņu jomā;

| 1.3 | uzsver vietējo un reģionālo varu galveno un neaizvietojamo nozīmi klimata drošības jomā. Vietējās un reģionālās varas ir atbildīgas par apgabala labklājības sekmēšanu un galveno pakalpojumu nodrošināšanu, tās ietekmē cilvēku dzīvi un darbu, stiprina izpildvaru, praktiskās zināšanas un demokrātisko leģitimitāti. Izmantojot ilgtspējīgu enerģiju no citām organizācijām atšķirīgā veidā, vietējas un reģionālās varas var ietekmēt klimata stabilizāciju; |
| --- | --- |

1.3

uzsver vietējo un reģionālo varu galveno un neaizvietojamo nozīmi klimata drošības jomā. Vietējās un reģionālās varas ir atbildīgas par apgabala labklājības sekmēšanu un galveno pakalpojumu nodrošināšanu, tās ietekmē cilvēku dzīvi un darbu, stiprina izpildvaru, praktiskās zināšanas un demokrātisko leģitimitāti. Izmantojot ilgtspējīgu enerģiju no citām organizācijām atšķirīgā veidā, vietējas un reģionālās varas var ietekmēt klimata stabilizāciju;

| 1.4 | uzskata, ka vispārēji ir nepieciešams vairāk atzīt vietējo un reģionālo varu vispusīgo nozīmi klimata pārmaiņu apkarošanā. Tādēļ vietējam un reģionālajām varām būtu jāpiešķir arī atbilstošs finansējums; |
| --- | --- |

1.4

uzskata, ka vispārēji ir nepieciešams vairāk atzīt vietējo un reģionālo varu vispusīgo nozīmi klimata pārmaiņu apkarošanā. Tādēļ vietējam un reģionālajām varām būtu jāpiešķir arī atbilstošs finansējums;

| 1.5 | uzsver to, ka klimata pārmaiņas bieži visnelabvēlīgāk ietekmē nabadzīgākos slāņus gan ES, gan ārpus tās, un to spēja piemēroties klimata pārmaiņu efektiem bieži ir ierobežota. Risinot klimata pārmaiņu problēmas, lielāka uzmanība ir jāvelta degvielas nepietiekamībai un energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī jāveicina vietējo un reģionālo varu spēja elastīgāk reaģēt uz iespējamo ietekmi nākotnē, |
| --- | --- |

1.5

uzsver to, ka klimata pārmaiņas bieži visnelabvēlīgāk ietekmē nabadzīgākos slāņus gan ES, gan ārpus tās, un to spēja piemēroties klimata pārmaiņu efektiem bieži ir ierobežota. Risinot klimata pārmaiņu problēmas, lielāka uzmanība ir jāvelta degvielas nepietiekamībai un energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī jāveicina vietējo un reģionālo varu spēja elastīgāk reaģēt uz iespējamo ietekmi nākotnē,

| 1.6 | uzskata, ka visu politiku pamatā būtu jābūt enerģētikas hierarhijai:






  a) | samazināt vajadzību pēc enerģijas, |
| --- | --- | --- |

1.6

uzskata, ka visu politiku pamatā būtu jābūt enerģētikas hierarhijai:

a)

samazināt vajadzību pēc enerģijas,

| b) | enerģiju izmantot efektīvāk, |
| --- | --- |

b)

enerģiju izmantot efektīvāk,

| c) | izmantot atjaunojamo enerģiju, |
| --- | --- |

c)

izmantot atjaunojamo enerģiju,

| d) | turpināt tīru un efektīvu izrakteņu kurināmā izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

turpināt tīru un efektīvu izrakteņu kurināmā izmantošanu;

| 1.7 | atzīmē, ka, risinot klimata pārmaiņu problēmas, bieži rodas daudzas reģionālas un vietējas priekšrocības, un viena no tām ir reģionālās ekonomikas konkurētspējas uzlabošana. |
| --- | --- |

1.7

atzīmē, ka, risinot klimata pārmaiņu problēmas, bieži rodas daudzas reģionālas un vietējas priekšrocības, un viena no tām ir reģionālās ekonomikas konkurētspējas uzlabošana.

2   Klimata pārmaiņas kā iespēja, nevis draudi

| 2.1 | uzsver, ka, samazinoties izrakteņu kurināmā krājumiem, kā arī laika apstākļu maiņas radīto negatīvo efektu rezultātā klimata pārmaiņas rada tiešus draudus Eiropas drošībai. Eiropā paaugstināsies apdrošināšanas cenas, un daudzos gadījumos īpašums kļūs neapdrošināms; |
| --- | --- |

2.1

uzsver, ka, samazinoties izrakteņu kurināmā krājumiem, kā arī laika apstākļu maiņas radīto negatīvo efektu rezultātā klimata pārmaiņas rada tiešus draudus Eiropas drošībai. Eiropā paaugstināsies apdrošināšanas cenas, un daudzos gadījumos īpašums kļūs neapdrošināms;

| 2.2 | uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem draudiem mūsu dzīvesveidam, tomēr tās arī piedāvā labas iespējas veidot igtspējīgājku, aptverošāku un konkurētspējīgāku nākotni; |
| --- | --- |

2.2

uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem draudiem mūsu dzīvesveidam, tomēr tās arī piedāvā labas iespējas veidot igtspējīgājku, aptverošāku un konkurētspējīgāku nākotni;

| 2.3 | uzskata, ka vietējo un reģionālo varu pieredze būtu labs ieguldījums ES klimata pārmaiņu nākotnes politikā. Šajā sakarā tālāk aplūkotas vairākas īsas gadījumu izpētes, kurās analizētas dažas galvenās uz rīcību, kas saistās ar klimata pārmaiņām, attiecināmās tēmas, un izvirzīti ieteikumi nākotnei; |
| --- | --- |

2.3

uzskata, ka vietējo un reģionālo varu pieredze būtu labs ieguldījums ES klimata pārmaiņu nākotnes politikā. Šajā sakarā tālāk aplūkotas vairākas īsas gadījumu izpētes, kurās analizētas dažas galvenās uz rīcību, kas saistās ar klimata pārmaiņām, attiecināmās tēmas, un izvirzīti ieteikumi nākotnei;

3.   Vietējā un reģionālā līmeņa rīcības piemēri (3)

3.1   Izcilības un prakses apmaiņas sekmēšana.

Partnerattiecības pieredzes sekmēšanai var stiprināt un koordinēt vietējo un reģionālo stratēģiju īstenošanu, kā arī veicināt zināšanu un labas prakses apmaiņu. Vietējo un reģionālo varu partnerattiecību pieredze ir ievērojama, un ar to ir jāiepazīstina Eiropas un valstu politikas.

Klimata alianses dibinātais balvu fonds (
  Climate Star Awards)
  apbalvo ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanas paraugaktivitātes un dokumentē visā Eiropā gūto pieredzi un sasniegumus. Tāpat kā apbalvojot izcilību, tas sekmē apmaiņu vietējo un reģionālo varu starpā. Arī tādos valstu projektos kā
  Beacon Council Scheme
  par ilgtspējīgu enerģiju (Anglija un Velsa) tiek pievērsta uzmanība apmaiņai un saziņai attiecībā uz vietējā līmeņa problēmām un uzdevumiem;

3.2   Atjaunojamās enerģijas sekmēšana.

Draudi klimata drošībai nozīmē to, ka aizvien vairāk mums būs jāmeklē iespējas ražot enerģiju vietēji. Tā kā vietēji ražotas enerģijas nogādāšanas ceļš ir īsāks, tā bieži ir efektīvāka. Vietējai un reģionālajai varai ir galvenā nozīme atjaunojamās enerģijas kapacitātes attīstīšanā. Ņemot vērā tās nozīmi plānošanā un apgādē, tā ir galvenais vietējās enerģijas jaudas un patēriņa noteicējs. Vietējās atjaunojamās enerģijas attīstīšana ir svarīga arī vietējo prasmju un tehnoloģijas bāzes izveidē. Tomēr vietēja līmeņa iesaiste nav saskaņota ar augsta līmeņa iesaisti ES. Ja mēs vēlamies izveidot konkurētspējīgas prasmes un tehnoloģijas nākotnē ar zemu oglekļa saturu, šī situācija ir jāmaina:

Malmes pilsēta (Zviedrija) starptautiskās Vietējo vides iniciatīvu padomes (ICLEI) programmas “Pilsētas klimata aizsardzībai” ietvaros ir izveidojusi jaunu pilsētas rajonu ar 1 000 mājokļiem, kuri 100 % tiek apgādāti ar atjaunojamo enerģiju. Enerģijas apgāde ir balstīta uz vietējiem saules, vēja un ūdens resursiem, kā arī uz enerģiju, kas iegūta no apgabala atkritumiem un notekūdeņiem. Lai nodrošinātu pilsētas enerģijas patēriņa veidu apzināšanu un attiecīgi plānotu atjaunojamo kapacitāti, ēkas ir apgādātas ar individuāliem elektrības skaitītājiem;

3.3   Oglekļa emisijas mērīšana un samazināšana vietējā līmenī.

Vietējām un reģionālajām varām var būt galvenā nozīme vietējo kopienu izmantotās enerģijas un oglekļa emisijas, ieskaitot mājas un komerciālo enerģijas patēriņu, novērtēšanā un vadīšanā. Lai to sasniegtu, lielāka uzmanība ir jāvelta oglekļa ietekmes novērtēšanai un jāpaplašina pieeja pārbaudītiem enerģijas patēriņa datiem:

Viseiropas kampaņas
  DISPLAY
  ietvaros vietējam varām un to iestādēm ir iespēja aprēķināt enerģijas patēriņu ar speciālas programmatūras palīdzību. Lai veicinātu apziņu par efektīvu enerģijas izlietojumu, kampaņas ietvaros tiek mudināts demonstrēt enerģijas patēriņa datus sabiedriskās ēkās lietotājiem saprotamā veidā;

3.4   Klimata pārmaiņu problēmu risinājums — pilns sociālo, vides un ekonomisko labumu kopums.

Ja piemērosies zemam enerģijas patēriņam un ražošanas veidiem, uzlabosies vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāte, samazinot to pakļautību riskam, sekmējot ilgtspējīgāku mobilitāti un tādējādi uzlabojot drošību uz ielām, un, neskatoties uz klimata apstākļiem, būvējot ērtākus mājokļus. Sekmējot rīcību vietējā līmenī, izveidojot lokalizētākus tirgus un uzlabojot vietējās kopienas resursu pārvaldi, šos visus uzlabojumus nodrošinās vietējā un reģionālā vara:

Braitonas un Hovas padome (Anglija) ir izveidojusi Rīcības partnerattiecības enerģētikas jomā (Energy Action Partnership), kuru mērķis ir nodrošināt labākus sadzīves apstākļus svarīgākajām riska grupām, ieskaitot vecus cilvēkus, mazos mājokļos dzīvojošus, kā arī nesen no slimnīcas izlaistus cilvēkus. Partnerattiecību divos pirmajos gados līdz 2005. gadam ir uzlabojušies sadzīves apstākļi 361 privātā sektora mājsaimniecībās un ik gadu ir ietaupītas 128 tonnas CO2 Modernizētas dotāciju administrācijas kārtības un rūpīgas partnerattiecību pieteikumu izstrādes rezultātā īsā laika periodā sabiedrībai tika nodrošināti nozīmīgi ieguvumi.

Sadarbībā ar Midlothian vietējo varu Skotijā
  Heerlen

  pilsēta (Nīderlande) attīsta apgabala apkures sistēmu, kur vietējo ēku apkurei tiek izmantots karstais ūdens no pamestām ogļraktuvēm. Šī tehnoloģijas izmantošana ir apvienota ar aizvien intensīvāku saules enerģijas izmantošanu, arī vietējo varas iestāžu ēkās, ar mērķi pilsētā un Vācijas kaimiņu kopienās izplatīt inovācijas un informāciju par atjaunojamo enerģiju.

3.5   Vietējās rīcības sekmēšana dažādās jomās.

Lai nodrošinātu spēju reaģēt uz neparedzamiem, mainīgiem un potenciāli ekstrēmiem laika apstākļiem, tiem ir jāpiemēro jau esošās ēkas, apbūves, iztikas līdzekļi un dzīvesveids. To palīdzēs sasniegt vienkārša, viendabīga un ātra apgāde. Spēju elastīgi reaģēt uz klimata pārmaiņām var uzlabot, nodrošinot tādu pamata vajadzību kā pārtika, siltums, gaisma un tādu ērtību kā iepirkšanās maksimālu lokalizāciju.

Bristoles pilsētas padome (Anglija) 20 sava apgabala skolās veic izmēģinājuma programmu “Pārtika dzīvībai” — pērkot skolai pusdienām neapstrādātu, svaigu, sezonāli veselīgu pārtiku, padome sadarbojas ar Primārās veselības aprūpes iestādi (Primary Healthcare Trust) un Augsnes asociāciju.

3.6   Jaunu darba vietu sekmēšana.

Klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas enerģijas stratēģiju ietvaros ir iespēja pievērsties mūsu sabiedrību apdraudošajām pamatproblēmām, ka arī attīstīt spēcīgu pamatu nākotnes pieredzei un zināšanām. Partnerattiecības vietējo sabiedrību, vietējo un reģionālo varu, izglītības un veselības aprūpes sektoru un, kas ir svarīgi, privāto uzņēmumu starpā veicinās kopēju mērķa apziņu un spēcīgu “investē, lai taupītu” pieeju.

Ņuārkas un Šervudas apgabala padome (Anglija) gandrīz jau novērsusi kurināmā trūkumu valsts sektora mājokļos dzīvojošajiem. Nodrošināt pietiekamu siltumapgādi 1984. gadā spēja tikai 6 % mājokļu; pašreiz energoefektivitātes investīciju rezultātā to spēj 98,4 %. Pēdējo 18 gadu laikā katru gadu uzlabošanas programmas ir radījušas 30 vietējās darba vietas. Laika periodā no 1988. gada līdz 2008. gadam vispārējie izdevumi uz 7 500 īpašumiem tiek tiek lēsti aptuveni 24 miljonu EUR (16 miljonu £) apmērā. Papildus darba vietu radīšanai, Ņuārkā ir uzlabojušās sekmes skolā un retāk ir novērojamas psihiskās veselības problēmas. Padome ir secinājusi, ka ar šo projektu saistītie ieguldījumi ir atmaksājušies četru gadu laikā.

3.7   Vietējās sabiedrības veselības un labklājības uzlabošana.

Kurināmā trūkums ietekmē daudzas mājsaimniecības Eiropā un rada nozīmīgus draudus veselībai. Tāpat arī pēdējo vasaru pārlieku lielā karstuma un pārkaršanas rezultātā mirušo skaits pārsniedz vidējo. Vietējās un reģionālās varas var strādāt ar to pārziņā esošo mājokļu fondu, un ar plānošanas un būvniecības noteikumu, kā arī ar efektīvākas apkures un citu iekārtu palīdzību nodrošināt mājokļu ērtību un samazināt to jūtīgumu pret pakļautību ārējo laika apstākļu ietekmei, tajā pašā laikā ar labākas ventilācijas un uzlabotas energoefektivitātes palīdzību nodrošinot vispārējās oglekļa emisijas samazināšanos.

Carrik

  apgabala padome (Anglija) sadarbībā ar īpašnieku asociācijām un citiem Beacon reģenerācijas partnerattiecību (Beacon Community Regeneration Partnership) locekļiem īstenoja energoefektivitātes uzlabojumus Beacon dzīvojamajā rajonā Falmouth, kas agrāk bija viens no Kornvelas atpalikušākajiem rajoniem. Rezultātā tika panākti enerģijas efektivitātes uzlabojumi 900 mājās; pirmajā gadā 300 īpašumos tika uzstādītas centrālapkures un izolācijas iekārtas, kopumā ietaupot izdevumus par kurināmo 274 000 EUR (186.000£) apmērā. Reģenerācijas partnerattiecību ietvarā tiek secināts, ka ar uzlabojumiem mājokļu kvalitātē ir saistītas arī vairākas citas izmaiņas; uzlabojās iedzīvotāju veselības stāvoklis, tajā skaitā par 50 % samazinājās astmas slimnieku skaits; vietējā skola sniedz ziņojumu, ka par 100 % ir izlabojušies skolas standarta eksāmenu rezultāti zēniem; ievērojami ir samazinājies noziedzības līmenis, tajā skaitā samazinājies vardarbības mājās incidentu skaits un reģistrā “Apdraudētie bērni” iekļauto bērnu skaits; ir novērots līdz šim nepieredzēti zems vandālisma gadījumu skaits; palielinās nodarbinātības līmenis; vairāk cilvēku vēlas pārcelties uz plānveidīgi apbūvētām teritorijām; un sabiedrības noskaņojumā ir novērojams būtisks pacēlums.

Mājokļu mitruma, apkures problēmu un caurvēja rezultātā Lewenborg
  (Nīderlande) iedzīvotāji saskārās ar veselības problēmām. Groningen pilsēta koordinē projektu, kurā ir iesasitīti Groningen province, federālā aģentūra, konsultanti un liela banka un kura mērķis ir mājokļu enerģētikas audita veikšana un namīpašnieku nodrošināšana ar zemu izmaksu hipotekārajiem kredītiem kā rezultātā māju klimata uzlabošana neprasītu papildu līdzekļus. Rezultātā uzlabojās veselības stāvoklis un samazinājās patērētās enerģijas rēķinu summas;

3.8   Attieksmes maiņa.

Lai izveidotu partnerattiecības ar mērķi attīstīt zema enerģijas patēriņa vīziju, vietējām un reģionālajām varām ir jāsadarbojas ar privāto sektoru un citām sabiedriskā sektora jomām. Šāds mēģinājums jau ir veikts Anglijā un Velsā, kur valsts vietējo varu asociācija (Local Government Association) ir izstrādājusi koncepciju “Jebkura pilsēta” 2025 (Anytown) ar mērķi, izmantojot jau esošo tehnoloģiju, izveidot ilgtspējīgāku sabiedrību. Šajā ilgtpējīgajā nākotnē, neattīstot nekādas jaunas tehnoloģijas, tiek izmantoti elektromobiļi, koģenerācija, apkārt ir vairāk zaļumu un ielu izkārtojums kavē mašīnu izmantošanu. Lai vietējām un reģionālajām varām palīdzētu virzīties uz ilgtspējīgāku nākotni, izmantojot eksistējošās tehnoloģijas un zināšanas, šāda veida koncepcijai ir jākļūst par politikas — topošā Pilsētvides tematiskā stratēģija (Thematic Strategy on Urban Environment) — iezīmi.

Londonas mērs 2002. gada februārī ieviesa Eiropā pirmo dienas maksu par satiksmes pārslogotību. Šīs shēmas ieviešanas rezultātā par 30 % samazinājusies satiksmes pārslogotība, un CO2 emisiju apjoms maksas zonā ir par 20 % mazāks nekā 2002. gadā. Tā kā uz ceļiem atrodas vairāk mašīnu, saīsinājies sabiedriskā transporta braucienu ilgums, un arvien vairāk Londonas iedzīvotāju izvēlas uz darbu doties ar divriteni. Radītie papildus ienākumi ir palīdzējuši uzlabot Londonas sabiedrisko transportu. Starp citām Londonas mēra ierosmēm ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai minama jaunās Londonas klimata pārmaiņu aģentūras (London Climate Change Agency) izveidošana. Sadarbībā ar privātā sektora uzņēmumiem aģentūra Londonā īstenos enerģētikas projektus ar mērķi samazināt oglekļa emisiju līdz nullei; izmantojot vistīrākās tehnoloģijas, un radīs jaunas ekonomiskās attīstības iespējas. Mērs plāno arī izveidot t.s. Zemo emisiju zonu (Low Emission Zone), līdz 2008. gadam Lielās Londonas ielās ieviešot aizliegumu izmantot vispiesārņojošākās kravas mašīnas, tālsatiksmes autobusus, autobusus un taksometrus.

Itālijā vairāk kā 350 vietējo varu (pilsētu un apgabalu administrācijas) ir pieņēmušas un īstenojušas vietējās rīcības plānus (“Local Agenda 21”) un 1999. gadā izveidojušas apvienību, lai paplašinātu un popularizētu integrētu vietējo rīcības plānu izmantošanu un to īstenošanas rezultātus. Vadoties pēc vairākiem rādītāju, katra pilsēta ir izstrādājusi stratēģiju CO2 emisiju apjoma samazināšanai, pazeminot enerģijas patēriņu un saasinot dažādu pilsoņu kategoriju un mērķgrupu, tostarp skolu, uzmanību, sekmējot kopēju vides kultūru un īstenojot dažādus pasākumus un informācijas kampaņas, lai darbotos īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā.

3.9   Enerģētikas pakalpojumi, nevis enerģētika per se.

Sabiedrībai ir jāapzinās to, ka cilvēki nevēlas patērēt enerģiju kā tādu, bet gan vēlas izmantot tādus enerģētikas sniegtos pakalpojumus un labumus kā siltums, apgaismojums un privātais transports. Projektējot jaunas ar saules enerģijas siltumu apkurināmas celtnes un nodrošinot cilvēkiem iespēju piekļūt pakalpojumiem, neizmantojot automašīnas, dažus ar enerģētiku saistītos labumus ir iespējams nodrošināt bez pašas enerģētikas.

Lai nodrošinātu Enerģijas ietaupījumu uzņēmumu (Energy Savings Companies — ESCO) sniegto pakalpojumu pieejamību visai sabiedrībai, ES būtu pastiprināti jāizplata “enerģijas līgumapsaimniekošanas”(contract energy management) princips. Izmantojot ESCO energoapgādes pakalpojumus, klienti gūst labumu, iegūstot modernizētu enerģētikas sistēmu, pašiem tajā neinvestējot un to neapsaimniekojot. ESCO veic ne tikai energoapgādi, bet arī nodrošina ar tādiem enerģētikas pakalpojumiem kā energoefektivitātes pasākumi. Vietējās varas kā enerģētikas projektu starpnieki ir neaizvietojamas; tās organizē energoefektīvu ierīču uzstādīšanu un nodrošina piešķīrumus energoefektivitātes uzlabošanai vietējo varas iestāžu ēkās. Veidojot ESCOs, vietējām varām ir ideāli apstākļi, lai paplašinātu ietaupījumu potenciālu; tās var mudināt arī enerģētikas uzņēmumus kļūt par enerģijas ietaupījumu uzņēmumiem, uzstādot skaitītāju komplektus mājsaimniecībās un atgūstot enerģētikas ietaupījumu izmaksas. Lai nodrošinātu visu mājas un uzņēmējdarbības noieta veidu pieeju enerģētikas ietaupījumiem, ir būtiski šajā procesā iesaistīt vietējas vai reģionālas varas;

3.10   Enerģijas efektīvāka izmantošana.

Eiropas Savienībā ir jākoncentrē uzmanība uz enerģijas efektīvāku izmantošanu, uzstādot efektīvākas iekārtas, izmantojot koģenerāciju un nodrošinot siltumizolāciju siltuma saglabāšanai.

Leicester

  pilsētas padome (Anglija) 1990. gadā izvirzīja mērķi līdz 2005. gadam samazināt enerģijas patēriņu un CO2 emisiju par 50 %. Galvenā uzmanība tika pievērsta pilsētā patērētās enerģijas pārraudzībai ar automātiskas mērījumu nolasīšanas (intelligent metering) palīdzību, kuras rezultātā ik pēc 30 minūtēm pilsētas padomei tiek piegādāti dati no visas pilsētas. Padome ir izveidojusi arī Enerģētikas centru, kurš visas sabiedrības daļas nodrošina ar vispusīgu enerģētikas pakalpojumu klāstu, tajā skaitā efektīvas un atjaunojamas enerģijas ierīču pārdošanu. Veicinot zema oglekļa satura tehnoloģijas un darbojoties kā saiknei starp klientu un darba uzņēmēju, Enerģētikas centrs ir sekmējis šo tehnoloģiju attīstību. Šis process ietvēra vietējo tirgotāju apmācību zema oglekļa satura tehnoloģiju uzstādīšanā.

3.11   Atjaunojamās enerģijas apgāde visur, kur iespējams.

Vietējās un reģionālās varas ir atbildīgas par 16 % visa Eiropas IKP. Daudzas vietējās varas pašreiz precizē kādas to patēriņa daļas vai visa patēriņa atjaunojamās enerģijas formu un izvirza to par jauno ēku konstrukcijas kritēriju.

Londonas

  Lewisham

  rajonā kopš 1999. gada ir pieņēmusi “zaļās” enerģijas apgādes politiku. 100 % atjaunojamā enerģija tika iegādāta 2000. gada novembrī, un pilsēta kļuva par trešo lielāko “zaļās” enerģijas pircēju Rietumeiropā. Stabilitātes trūkums “zaļās” enerģijas apgādē nozīmēja to, ka otrā izsoles procesa gaitā 2004. gadā tikai 80 % no enerģijas bija atjaunojama. Lewisham rajona mērķis bija palīdzēt izveidot atjaunojamās enerģijas tirgu, un daudzas vietējas varas un valsts sektora iestādes pašreiz seko šim aicinājumam;

3.12   Integrēta pieeja klimata pārmaiņām un nodrošināšanās pret tām.

Lai nodrošinātu ES, valstu, reģionālo un vietējo politiku piemērotību klimata draudiem, tām ir jāspēj nodrošināties pret klimata pārmaiņām. To varētu sasniegt, izmantojot Reglamentējošos seku novērtējumus (Regulatory Impact Assessments), kā arī panākot, ka valstu valdības izveido attiecīgus finanšu stimulus ilgtspējīgāku enerģijas izlietošanas veidu sekmēšanai:

Lai apzinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz daudziem
  Middlesborough

  padomes (Anglija) sniegtajiem pakalpojumiem, padome ir izstrādājusi attiecīgu novērtēšanas procedūru. Sadarbībā ar NVO tika izstrādāts klimata pārmaiņu ietekmes novērtēšanas modulis, kurš ļauj novērtēt potenciālo klimata pārmaiņu veidu iespaidu uz Padomes sniegtajiem pakalpojumiem. Tā rezultātā 16 novērtētajās pakalpojumu jomās bija novērojamas izmaiņas: resursu palielināšana automaģistrāļu pakalpojumiem plūdu gadījumā; apēnošana ap pašvaldību ēkām ar mērķi izvairīties no pārkaršanas un pārmērīgas gaismas; un asfaltbetona ceļa virsmas novērtēšana ar mērķi nodrošināt tās funkcionēšanu karstuma papildu slodzes apstākļos, kam tā būtu pakļauta nākošajos 20 gados.

3.13   Sabiedrības līdzdalība.

Klimata drošības izaicinājumu apjoms liecina par to, ka pasākumiem, kas vērsti uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku mazināšanu tikai tad būs reāla ietekme, ja tos veic ar visu sabiedrības daļu līdzdalību, iesaistot vietējās un reģionālās valdības, patērētājus un uzņēmējus. Tāpat, lai būtu pieejama uzlabotā dzīves kvalitāte, ko sniedz klimata pārmaiņu izraisīto problēmu risinājums, nepieciešams pilns pasākumu komplekts. Daudzi šeit aplūkotie ar klimata pārmaiņām saistītie risinājumi funkcionēs tikai kā integrētu pasākumu kopuma daļa. Piemēram, ievērojams privāto automobiļu lietošanas samazinājums vairumam cilvēku būtu pieņemams tikai tad, ja būtu nodrošinātas augstas kvalitātes vietējās ērtības un labs, ilgtspējīgs sabiedriskais transports. Mazāks privāto automobiļu skaits veicinātu satiksmes plūsmas samazināšanos, preču un pakalpojumu brīvāku kustību un sabiedriskā transporta plūsmas uzlabošanu, ko pierāda pārslogotības maksas zonas piemērs centrālajā Londonā. Tas savukārt padara pievilcīgākas citas ilgtspējīgas mobilitātes formas, tādas kā, piemēram, riteņbraukšana. Lai šo “sevišķo uzlabojumu apli” realizētu, ir nepieciešama visu sabiedrības aspektu integrēta iesaiste.

Londonas

  Islington

  rajnā ir izstrādāts projekts “Enerģētikas vēstnieki”(Energy Ambassadors), kuri tiek apmācīti energoefektivitātes un sabiedrības iesaistes jautājumos. Lai izskaidrotu enerģijas patēriņu rajonā un tā samazināšanas metodes, veicot enerģijas patēriņa pārbaudi ēkās, tie apmeklē vietējos iedzīvotājus un mazos un vidējos uzņēmumus un skolas.

4   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 4.1 | aicina Komisiju atzīt, ka cīnīties ar klimata pārmaiņām ir iespējams, izmantojot integrētu pieeju un visām valdības sfērām sadarbojoties ar privāto sektoru, veselības aprūpes sektoru, sabiedrības un izglītības grupām, kā arī ar energoefektivitātes organizācijām; |
| --- | --- |

4.1

aicina Komisiju atzīt, ka cīnīties ar klimata pārmaiņām ir iespējams, izmantojot integrētu pieeju un visām valdības sfērām sadarbojoties ar privāto sektoru, veselības aprūpes sektoru, sabiedrības un izglītības grupām, kā arī ar energoefektivitātes organizācijām;

| 4.2 | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo varu vienreizējo nozīmi un nodrošināt atbilstošus resursus paraugprojektiem un ideju izplatīšanas projektiem, kā arī atklāt šo varu nozīmi tādos politikas dokumentos kā topošā Baltā grāmata par energoefektivitāti; |
| --- | --- |

4.2

aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo varu vienreizējo nozīmi un nodrošināt atbilstošus resursus paraugprojektiem un ideju izplatīšanas projektiem, kā arī atklāt šo varu nozīmi tādos politikas dokumentos kā topošā Baltā grāmata par energoefektivitāti;

| 4.3 | lūdz ES sekmēt 2005. gada martā Eiropadomē par minimumu noteikto tālāko 60—80 % emisijas samazinājuma mērķu sasniegšanu 2050. gadā un nodrošināt tāda paša līmeņa ambīciju izvirzīšanu starptautiskajā mērogā, ieskaitot ANO Vispārējo Konvenciju par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

4.3

lūdz ES sekmēt 2005. gada martā Eiropadomē par minimumu noteikto tālāko 60—80 % emisijas samazinājuma mērķu sasniegšanu 2050. gadā un nodrošināt tāda paša līmeņa ambīciju izvirzīšanu starptautiskajā mērogā, ieskaitot ANO Vispārējo Konvenciju par klimata pārmaiņām;

| 4.4 | atzinīgi vērtē uzmanību, ko klimata pārmaiņām velta pašreizējā ES Prezidentūra un G8, un aicina šo ievirzi turpināt arī turpmāko Prezidentūru laikā; |
| --- | --- |

4.4

atzinīgi vērtē uzmanību, ko klimata pārmaiņām velta pašreizējā ES Prezidentūra un G8, un aicina šo ievirzi turpināt arī turpmāko Prezidentūru laikā;

| 4.5 | aicina Komisiju un valstu valdības, kā arī Pasaules tirdzniecības organizāciju un tādas starptautiskas finansu institūcijas ka Pasaules banka, piemērot savas politikas klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.5

aicina Komisiju un valstu valdības, kā arī Pasaules tirdzniecības organizāciju un tādas starptautiskas finansu institūcijas ka Pasaules banka, piemērot savas politikas klimata pārmaiņām.

| 4.6 | aicina Komisiju veikt enerģiju izmantojošo neefektīvāko produktu atcelšanas pasākumus, paaugstinot minimālos pieļaujamos energoefektivitātes līmeņus ierīcēm par 10 vai 20 % ikgadēji visās kategorijās, kur ir novērojamas ievērojamas atšķirības enerģijas patēriņa apjomā. |
| --- | --- |

4.6

aicina Komisiju veikt enerģiju izmantojošo neefektīvāko produktu atcelšanas pasākumus, paaugstinot minimālos pieļaujamos energoefektivitātes līmeņus ierīcēm par 10 vai 20 % ikgadēji visās kategorijās, kur ir novērojamas ievērojamas atšķirības enerģijas patēriņa apjomā.

| 4.7 | lūdz Komisiju atzīt to, ka nozīmīga izaugsme jaunu ēku celtniecībā, reaģējot uz iedzīvotāju skaita pieaugumu, īpaši pilsētās, ir ēku obligāto energoefektivitātes standartu ieviešanas lielākā iespēja; tie būtu daudz augstāki nekā 2002. gada direktīvā par Ēku energoapsaimniekojumu noteiktie. Šo iespēju nedrīkst neizmantot. Lai samazinātu paļaušanos uz klimata kontroli, ēku standartos pastiprināti būtu jāizmanto arī dabiskais apēnojums un ventilācija. |
| --- | --- |

4.7

lūdz Komisiju atzīt to, ka nozīmīga izaugsme jaunu ēku celtniecībā, reaģējot uz iedzīvotāju skaita pieaugumu, īpaši pilsētās, ir ēku obligāto energoefektivitātes standartu ieviešanas lielākā iespēja; tie būtu daudz augstāki nekā 2002. gada direktīvā par Ēku energoapsaimniekojumu noteiktie. Šo iespēju nedrīkst neizmantot. Lai samazinātu paļaušanos uz klimata kontroli, ēku standartos pastiprināti būtu jāizmanto arī dabiskais apēnojums un ventilācija.

| 4.8 | atbalsta klimata pārmaiņu integrāciju ūdens resursu plānos un apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

4.8

atbalsta klimata pārmaiņu integrāciju ūdens resursu plānos un apsaimniekošanā;

| 4.9 | lūdz Komisiju cieši sadarboties ar privāto sektoru ar mērķi attīstīt jaunus klimata pārmaiņām atbilstošus apdrošināšanas veidus; |
| --- | --- |

4.9

lūdz Komisiju cieši sadarboties ar privāto sektoru ar mērķi attīstīt jaunus klimata pārmaiņām atbilstošus apdrošināšanas veidus;

| 4.10 | lūdz Komisiju palielināt un izveidot vienotu vietējo un reģionālo varu pieeju vietēji nozīmīgiem patēriņa datiem reālā laika režīmā, aptverot vissīkāko teritoriālo iedalījumu, vienlaicīgi aizsargājot individuālo lietotāju privātumu. Bez šīs informācijas vietējās un reģionālās varas nespēj pilnvērtīgi vadīt pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku. |
| --- | --- |

4.10

lūdz Komisiju palielināt un izveidot vienotu vietējo un reģionālo varu pieeju vietēji nozīmīgiem patēriņa datiem reālā laika režīmā, aptverot vissīkāko teritoriālo iedalījumu, vienlaicīgi aizsargājot individuālo lietotāju privātumu. Bez šīs informācijas vietējās un reģionālās varas nespēj pilnvērtīgi vadīt pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku.

| 4.11 | aicina Komisiju ņemt vērā klimata pārmaiņām veltīto vietējo stratēģiju ieguldījumu un rīcību tādu Lisabonas stratēģijas mērķu kā darba vietu radīšana, izaugsme un konkurētspēja sasniegšanā, ka arī spēcīgāk sasaistīt Lisabonas un klimata pārmaiņu politikas; |
| --- | --- |

4.11

aicina Komisiju ņemt vērā klimata pārmaiņām veltīto vietējo stratēģiju ieguldījumu un rīcību tādu Lisabonas stratēģijas mērķu kā darba vietu radīšana, izaugsme un konkurētspēja sasniegšanā, ka arī spēcīgāk sasaistīt Lisabonas un klimata pārmaiņu politikas;

| 4.12 | aicina Komisiju un valstu valdības sadarbībā ar vietējam un reģionālajam varām izveidot vienotu informācijas kampaņu ar mērķi apzināt un sazināties attiecībā uz klimata pārmaiņu situācijas steidzamību un tūlītējas rīcības nepieciešamību; |
| --- | --- |

4.12

aicina Komisiju un valstu valdības sadarbībā ar vietējam un reģionālajam varām izveidot vienotu informācijas kampaņu ar mērķi apzināt un sazināties attiecībā uz klimata pārmaiņu situācijas steidzamību un tūlītējas rīcības nepieciešamību;

| 4.13 | lūdz Komisiju balstīties uz darbu, kas tiek veikts vietējā un reģionālajā līmenī attiecībā uz dzimumu un sociālo nelīdztiesību klimata pārmaiņu ietvarā, un nodrošināt to, ka sievietes klimata pārmaiņu ietekmē necieš nesamērīgi (4); |
| --- | --- |

4.13

lūdz Komisiju balstīties uz darbu, kas tiek veikts vietējā un reģionālajā līmenī attiecībā uz dzimumu un sociālo nelīdztiesību klimata pārmaiņu ietvarā, un nodrošināt to, ka sievietes klimata pārmaiņu ietekmē necieš nesamērīgi (4);

| 4.14 | atbalsta priekšlikumu integrētās reģionālās politikas finansējumu izmantot ilgtspējīgai attīstībai (un klimata pārmaiņām); |
| --- | --- |

4.14

atbalsta priekšlikumu integrētās reģionālās politikas finansējumu izmantot ilgtspējīgai attīstībai (un klimata pārmaiņām);

| 4.15 | aicina Komisiju sekmēt pārliecinošu saikni starp topošo Pilsētvides tematisko stratēģiju un Gaisa kvalitātes tematisko stratēģiju ar mērķi nodrošināt stingru apņemšanos risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, ietverot tās visās politikas jomās; |
| --- | --- |

4.15

aicina Komisiju sekmēt pārliecinošu saikni starp topošo Pilsētvides tematisko stratēģiju un Gaisa kvalitātes tematisko stratēģiju ar mērķi nodrošināt stingru apņemšanos risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, ietverot tās visās politikas jomās;

| 4.16 | aicina Ministru padomi vairāk pievērsties augstākiem un ilgāka termiņa atjaunojamās enerģijas mērķiem, tādējādi vietējiem lēmējiem piešķirot iespēju uzlabot vietējās atjaunojamās enerģijas kapacitāti; |
| --- | --- |

4.16

aicina Ministru padomi vairāk pievērsties augstākiem un ilgāka termiņa atjaunojamās enerģijas mērķiem, tādējādi vietējiem lēmējiem piešķirot iespēju uzlabot vietējās atjaunojamās enerģijas kapacitāti;

| 4.17 | aicina Komisiju sniegt ieguldījumu sadarbībā ar vietējam un reģionālajam varām un to Eiropas tīkliem ar mērķi attīstīt dažādu pašvaldību un ģeogrāfisko teritoriju ietvaros spēcīgu zema oglekļa satura nākotnes vīziju, efektīvi izmantojot esošās tehnoloģijas un attīstot nepieciešamās pamatiemaņas patiesi zemas oglekļa satura nākotnes īstenošanai. Komisijai ir jāveicina minētais, sekmējot vietējā un reģionālā līmeņa praktiskās pieredzes apmaiņu. |
| --- | --- |

4.17

aicina Komisiju sniegt ieguldījumu sadarbībā ar vietējam un reģionālajam varām un to Eiropas tīkliem ar mērķi attīstīt dažādu pašvaldību un ģeogrāfisko teritoriju ietvaros spēcīgu zema oglekļa satura nākotnes vīziju, efektīvi izmantojot esošās tehnoloģijas un attīstot nepieciešamās pamatiemaņas patiesi zemas oglekļa satura nākotnes īstenošanai. Komisijai ir jāveicina minētais, sekmējot vietējā un reģionālā līmeņa praktiskās pieredzes apmaiņu.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 22, 24.01.2001, 30. lpp.

1

(2)  Siltās dienās gaisa temperatūra pilsētās var būt par 4° C augstāka nekā apkārtējos apgabalos. Ekstensīva pilsētu un priekšpilsētu ainavu kombinācija, neliels vējš un nedaudz mākoņu ir “siltuma salas” efekta priekšnoteikums.

2

(3)  Sekojošie piemēri ir veidoti, pamatojoties uz tiešām zināšanām un ES vietējo varu tīklu sniegto informāciju. Daudzi ir Lielbritānijas piemēri; tie ir Lielbritānijas attiecīgo vietējo varu asociāciju valsts klimata pārmaiņu projektu rezultāts. Ziņotājs apzinās arī citu daudzu piemēru eksistenci ES un aicina veltīt lielāku uzmanību ES atbalstītai pieredzies apmaiņai starptautiskā līmenī.

3

(4)  Saskaņā ar nesen veikto Klimata alianses pētījumu, www.klimabuendnis.org

4

---

| 16.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/95

---

Reģionu komitejas izpētes ziņojums par tematu “Direktīvas par atkritumu poligoniem (1999/31/EK) īstenošana reģionālā un vietējā līmenī”

(2006/C 115/21)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 10. decembra pieprasījumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. daļu izstrādāt izpētes ziņojumu par Direktīvas par atkritumu poligoniem (1999/31/EK) īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī;

ņemot vērā 2001. gada septembra Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības protokolu, kurā Reģionu komiteja tiek rosināta “izstrādāt stratēģiskus dokumentus, lai pārskatītu jautājumus, kurus Komisija uzskata par svarīgiem; šajos” izpētes ziņojumos “sīkāk izpētāmas problēmas jomās, kurās Reģionu komitejai ir pieejami attiecīgi vietējie informācijas resursi”;

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2005. gada 20. janvāra lēmumu dot norādījumu Ilgtspējīgas attīstības komisijai izstrādāt izpētes ziņojumu par šo tematu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu Nr. 1999/31/EK par atkritumu poligoniem;

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par valstu stratēģijām uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu samazināšanai, kuras izstrādātas saskaņā ar Direktīvas Nr. 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (KOM(2005)105 galīgā red.) 5. panta 1. daļu;

ņemot vērā Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvu par atkritumiem (75/442/EEK) (Atkritumu ietvardirektīva), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvām 91/156/EEK, 91/692/EEK un ar Lēmumiem 76/431/EEK, 94/3EK un 96/350/EK;

ņemot vērā tās atzinumu par Komisijas paziņojumu par virzību uz atkritumu veidošanās novēršanas un otrreizējas pārstrādes stratēģiju (KOM (2003) 301 — CdR 239/2003) (1);

ņemot vērā pēc Reģionu komitejas norādījuma veiktā apsekojuma “Par Direktīvas par atkritumu poligoniem (1999/31/EK) īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī” rezultātus (2);

ņemot vērā tās izpētes ziņojuma projektu (CdR 254/2005 rev. 1), ko 2005. gada 6. oktobrī pieņēma Ilgtspējīgas attīstības komisija (ziņotājs Wim van Gelder kgs, Karalienes padomnieks Zēlandes provincē (NL/ETP));

tā kā

| 1) | pēdējo desmitgažu laikā ievērojami pieaudzis Eiropā veidojošos atkritumu apjoms. Atkritumu veidošanās novēršana, atkritumu apstrāde un apglabāšana ir vieni no galvenajiem ES vides aizsardzības problēmjautājumiem. Līdz ar to ES Sestā vides rīcības programma izvirza atkritumu veidošanās novēršanu un atkritumu apsaimniekošanu par augstāko prioritāti; |
| --- | --- |

1)

pēdējo desmitgažu laikā ievērojami pieaudzis Eiropā veidojošos atkritumu apjoms. Atkritumu veidošanās novēršana, atkritumu apstrāde un apglabāšana ir vieni no galvenajiem ES vides aizsardzības problēmjautājumiem. Līdz ar to ES Sestā vides rīcības programma izvirza atkritumu veidošanās novēršanu un atkritumu apsaimniekošanu par augstāko prioritāti;

| 2) | atkritumu apglabāšana poligonos daudzviet ES joprojām ir dominējošais atkritumu apglabāšanas veids. Atkritumu poligoni ar to zemajiem vides aizsardzības standartiem, piesārņojot gaisu, ūdeni un augsni un ar radītajām siltumnīcefekta gāzēm veicinot globālo sasilšanu, bieži apdraud cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

2)

atkritumu apglabāšana poligonos daudzviet ES joprojām ir dominējošais atkritumu apglabāšanas veids. Atkritumu poligoni ar to zemajiem vides aizsardzības standartiem, piesārņojot gaisu, ūdeni un augsni un ar radītajām siltumnīcefekta gāzēm veicinot globālo sasilšanu, bieži apdraud cilvēku veselību un vidi;

| 3) | saskaņā ar t.s. atkritumu hierarhiju atkritumu apglabāšana būtu jāizmanto tikai kā pēdējais līdzeklis. Jādod priekšroka atkritumu daudzuma novēršanai, otrreizējai izmantošanai un otrreizējai pārstrādei; |
| --- | --- |

3)

saskaņā ar t.s. atkritumu hierarhiju atkritumu apglabāšana būtu jāizmanto tikai kā pēdējais līdzeklis. Jādod priekšroka atkritumu daudzuma novēršanai, otrreizējai izmantošanai un otrreizējai pārstrādei;

| 4) | tuvuma princips un mērķis atkritumu apglabāšanā sasniegt pašpietiekamību ikvienā līmenī ir atzīti par ES atkritumu apsaimniekošanas politikas stūrakmeņiem, |
| --- | --- |

4)

tuvuma princips un mērķis atkritumu apglabāšanā sasniegt pašpietiekamību ikvienā līmenī ir atzīti par ES atkritumu apsaimniekošanas politikas stūrakmeņiem,

62. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 16. un 17. novembrī (17. novembra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu izpētes ziņojumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

Vispārīgas piezīmes

| 1.1 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ziņojuma pieprasījumu, jo tas ir pirmais šāda veida ziņojums, kurš attiecas uz kādas ES vides politikas direktīvas īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī, tādējādi padziļinot Komisijas un Reģionu komitejas sadarbību; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ziņojuma pieprasījumu, jo tas ir pirmais šāda veida ziņojums, kurš attiecas uz kādas ES vides politikas direktīvas īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī, tādējādi padziļinot Komisijas un Reģionu komitejas sadarbību;

| 1.2 | atzinīgi vērtē reģionālo un vietējo varu apņēmīgo līdzdalību tās apsekojumā par Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī, tādējādi apliecinot Direktīvas nozīmīgumu reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

1.2

atzinīgi vērtē reģionālo un vietējo varu apņēmīgo līdzdalību tās apsekojumā par Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī, tādējādi apliecinot Direktīvas nozīmīgumu reģionālā un vietējā līmenī;

| 1.3 | norāda, ka, ņemot vērā atšķirīgo demogrāfisko un ģeogrāfisko situāciju, atšķirīgās organizatoriskās struktūras un atkritumu apsaimniekošanas sistēmas dalībvalstīs, to reģionos un pašvaldībās, Atkritumu poligonu direktīvas ieviešanas aina reģionālā un vietējā līmenī ES-25 ir neviendabīga; |
| --- | --- |

1.3

norāda, ka, ņemot vērā atšķirīgo demogrāfisko un ģeogrāfisko situāciju, atšķirīgās organizatoriskās struktūras un atkritumu apsaimniekošanas sistēmas dalībvalstīs, to reģionos un pašvaldībās, Atkritumu poligonu direktīvas ieviešanas aina reģionālā un vietējā līmenī ES-25 ir neviendabīga;

| 1.4 | uzsver, ka ES-25 vietējo un reģionālo varu ziņā ir ES vides politikas nozīmīgas daļas piemērošana, un atkritumu apsaimniekošana ir viens no tās svarīgākajiem aspektiem. Vispārīgi, atkritumu poligonu atļauju izsniegšana, poligonu rekultivācijas plānu apstiprināšana, slēgšanas procedūra, kontrole un pārbaudes visbiežāk ir reģionālo varu ziņā, bet vietējās varas parasti spēlē nozīmīgu lomu poligonu lokalizācijā un ir atbildīgas par sadzīves atkritumu savākšanas infrastruktūru. Tas uzsver visu pārvaldes līmeņu ciešas sadarbības nepieciešamību šīs direktīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.4

uzsver, ka ES-25 vietējo un reģionālo varu ziņā ir ES vides politikas nozīmīgas daļas piemērošana, un atkritumu apsaimniekošana ir viens no tās svarīgākajiem aspektiem. Vispārīgi, atkritumu poligonu atļauju izsniegšana, poligonu rekultivācijas plānu apstiprināšana, slēgšanas procedūra, kontrole un pārbaudes visbiežāk ir reģionālo varu ziņā, bet vietējās varas parasti spēlē nozīmīgu lomu poligonu lokalizācijā un ir atbildīgas par sadzīves atkritumu savākšanas infrastruktūru. Tas uzsver visu pārvaldes līmeņu ciešas sadarbības nepieciešamību šīs direktīvas īstenošanā;

| 1.5 | uzsver, ka vienkāršas atkritumu apglabāšanas atcelšana, tā vietā izvēloties ilgtspējīgākus paņēmienus, īpaši atkritumu veidošanās novēršanu, otrreizēju izmantošanu un otrreizēju pārstrādi, reģionālajām un vietējām varām prasa papildu cilvēku un finanšu resursus; |
| --- | --- |

1.5

uzsver, ka vienkāršas atkritumu apglabāšanas atcelšana, tā vietā izvēloties ilgtspējīgākus paņēmienus, īpaši atkritumu veidošanās novēršanu, otrreizēju izmantošanu un otrreizēju pārstrādi, reģionālajām un vietējām varām prasa papildu cilvēku un finanšu resursus;

| 1.6 | secina, ka sekas, ko atstāj atkritumu apsaimniekošanas politika vispār un īpaši atkritumu apglabāšana poligonos, visspēcīgāk jūtamas vietējā līmenī, tādēļ nepieciešama vietējo ieinteresēto pušu īpaša iesaiste. Vairums reģionālo un vietējo varu apspriežas ar vietējiem iedzīvotājiem par plānotu atkritumu poligonu lokalizāciju un atļauju izsniegšanas procedūras gaitā. Ar NVO apspriežas apmēram puse varu, bet vietējie uzņēmēji apspriešanā tiek iesaistīti reti; |
| --- | --- |

1.6

secina, ka sekas, ko atstāj atkritumu apsaimniekošanas politika vispār un īpaši atkritumu apglabāšana poligonos, visspēcīgāk jūtamas vietējā līmenī, tādēļ nepieciešama vietējo ieinteresēto pušu īpaša iesaiste. Vairums reģionālo un vietējo varu apspriežas ar vietējiem iedzīvotājiem par plānotu atkritumu poligonu lokalizāciju un atļauju izsniegšanas procedūras gaitā. Ar NVO apspriežas apmēram puse varu, bet vietējie uzņēmēji apspriešanā tiek iesaistīti reti;

Ieviešanas centieni/ ieviešanas pašreizējā stadija

| 1.7 | uzskata, ka dalībvalstu lielākajā daļā valsts un/vai reģionālā līmenī ir veikti nozīmīgi centieni, lai Atkritumu poligonu direktīvas prasības iestrādātu valsts un/vai reģionālajos tiesību aktos. Tomēr virkne dalībvalstu nav ievērojušas termiņu (3), kas noteikts, lai izstrādātu valsts stratēģiju uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu samazināšanas ieviešanai, tāpēc ir aizkavēta samazināšanas mērķu izpilde; |
| --- | --- |

1.7

uzskata, ka dalībvalstu lielākajā daļā valsts un/vai reģionālā līmenī ir veikti nozīmīgi centieni, lai Atkritumu poligonu direktīvas prasības iestrādātu valsts un/vai reģionālajos tiesību aktos. Tomēr virkne dalībvalstu nav ievērojušas termiņu (3), kas noteikts, lai izstrādātu valsts stratēģiju uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu samazināšanas ieviešanai, tāpēc ir aizkavēta samazināšanas mērķu izpilde;

| 1.8 | paziņo, ka aptaujā sniegtās atbildes un papildu pētījumi ES parāda lielas atšķirības ieviešanas norises ziņā. Daudzas dalībvalstis un attiecīgi arī liels skaits vietējo un reģionālo varu sastopas ar lielām grūtībām šīs direktīvas prasību izpildē, turpretī citas tām pielāgojas bez lieliem sarežģījumiem; |
| --- | --- |

1.8

paziņo, ka aptaujā sniegtās atbildes un papildu pētījumi ES parāda lielas atšķirības ieviešanas norises ziņā. Daudzas dalībvalstis un attiecīgi arī liels skaits vietējo un reģionālo varu sastopas ar lielām grūtībām šīs direktīvas prasību izpildē, turpretī citas tām pielāgojas bez lieliem sarežģījumiem;

| 1.9 | norāda, ka reģionālo un vietējo varu skatījumā ir veikti ievērojams darbs, lai nodrošinātu atkritumu poligonu atbilstību tehniskajām prasībām. Tomēr virknē dalībvalstu būs nepieciešami turpmāki centieni. Liels vairums pastāvošo atkritumu poligonu jau atbilst direktīvas prasībām vai tiks modernizēti līdz 2007. gadam, bet prasībām neatbilstošie tad tiks slēgti; |
| --- | --- |

1.9

norāda, ka reģionālo un vietējo varu skatījumā ir veikti ievērojams darbs, lai nodrošinātu atkritumu poligonu atbilstību tehniskajām prasībām. Tomēr virknē dalībvalstu būs nepieciešami turpmāki centieni. Liels vairums pastāvošo atkritumu poligonu jau atbilst direktīvas prasībām vai tiks modernizēti līdz 2007. gadam, bet prasībām neatbilstošie tad tiks slēgti;

| 1.10 | atzīmē, ka jaunajās dalībvalstīs esošie atkritumu poligoni šobrīd kopumā Atkritumu poligonu direktīvas prasībām atbilst sliktāk nekā poligoni vecajās dalībvalstīs — galvenokārt tādēļ, ka jaunajās dalībvalstīs tikai nesen iedibinātas ar atkritumiem saistīto problēmu risināšanas tradīcijas un izstrādātas valstu stratēģijas attiecībā uz atkritumiem; |
| --- | --- |

1.10

atzīmē, ka jaunajās dalībvalstīs esošie atkritumu poligoni šobrīd kopumā Atkritumu poligonu direktīvas prasībām atbilst sliktāk nekā poligoni vecajās dalībvalstīs — galvenokārt tādēļ, ka jaunajās dalībvalstīs tikai nesen iedibinātas ar atkritumiem saistīto problēmu risināšanas tradīcijas un izstrādātas valstu stratēģijas attiecībā uz atkritumiem;

| 1.11 | pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa vietējo un reģionālo varu uzskata, ka nav tikušas pietiekami informētas vai uzklausītas direktīvas transponēšanas procesā un īstenošanas gaitā attiecīgajā dalībvalstī. Kopumā augstāki uzklausīšanas rādītāji ir vecajās dalībvalstīs, bet augstāki informēšanas rādītāji — jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.11

pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa vietējo un reģionālo varu uzskata, ka nav tikušas pietiekami informētas vai uzklausītas direktīvas transponēšanas procesā un īstenošanas gaitā attiecīgajā dalībvalstī. Kopumā augstāki uzklausīšanas rādītāji ir vecajās dalībvalstīs, bet augstāki informēšanas rādītāji — jaunajās dalībvalstīs.

| 1.12 | atzinīgi vērtē to, ka Atkritumu poligonu direktīvai ir bijusi nozīme, veicinot kompetences piešķiršanu reģionālajām un vietējām varām attiecībā uz poligoniem vairākās valstīs, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, bet nosoda to, ka minēto procesu reti pavadījusi finanšu un cilvēku resursu piešķiršana jauno uzdevumu veikšanai, tādējādi reģionālajām un vietējām varām radot papildus grūtības. |
| --- | --- |

1.12

atzinīgi vērtē to, ka Atkritumu poligonu direktīvai ir bijusi nozīme, veicinot kompetences piešķiršanu reģionālajām un vietējām varām attiecībā uz poligoniem vairākās valstīs, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, bet nosoda to, ka minēto procesu reti pavadījusi finanšu un cilvēku resursu piešķiršana jauno uzdevumu veikšanai, tādējādi reģionālajām un vietējām varām radot papildus grūtības.

| 1.13 | apstiprina, ka, pateicoties arī Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanai, ir samazinājies uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzums. Lielāks samazinājums ir novērojams jomās, kurās reģionālās un vietējās varas jau bija veikušas pasākumus (tādus kā kampaņas izpratnes veicināšanai, atkritumu dalītas vākšanas infrastruktūras izveide un attiecīgu tiesību aktu, piemēram, atkritumu selektīvas savākšanas noteikumu, izstrāde), lai samazinātu uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu vēl pirms Atkritumu poligonu direktīvas stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

1.13

apstiprina, ka, pateicoties arī Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanai, ir samazinājies uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzums. Lielāks samazinājums ir novērojams jomās, kurās reģionālās un vietējās varas jau bija veikušas pasākumus (tādus kā kampaņas izpratnes veicināšanai, atkritumu dalītas vākšanas infrastruktūras izveide un attiecīgu tiesību aktu, piemēram, atkritumu selektīvas savākšanas noteikumu, izstrāde), lai samazinātu uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu vēl pirms Atkritumu poligonu direktīvas stāšanās spēkā;

| 1.14 | uzsver to, ka direktīva vienīgi nosaka uzdevumus atkritumu novirzīšanai no apglabāšanas poligonos, bet ne uzdevumus citu atkritumu apstrādes sistēmu izmantošanai, tostarp otrreizējai pārstrādei, kā to paredz, piemēram, Direktīva par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA direktīva); |
| --- | --- |

1.14

uzsver to, ka direktīva vienīgi nosaka uzdevumus atkritumu novirzīšanai no apglabāšanas poligonos, bet ne uzdevumus citu atkritumu apstrādes sistēmu izmantošanai, tostarp otrreizējai pārstrādei, kā to paredz, piemēram, Direktīva par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA direktīva);

Atkritumu poligonu nozīmīgums

| 1.15 | vēlreiz uzsver, ka atkritumu veidošanās un pārstrādes ziņā vispār un īpaši attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos ES pastāv krasas atšķirības. Vairākas dalībvalstis ir spējušas nošķirt atkritumu veidošanos no ekonomiskās izaugsmes, ievērojami samazināt uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu un ir jau šobrīd sasniegušas direktīvā nākotnei noteiktos samazināšanas mērķus. Taču citās dalībvalstīs atkritumu veidošanās apjoms strauji palielinās, un joprojām dominē atkritumu apglabāšana poligonos. |
| --- | --- |

1.15

vēlreiz uzsver, ka atkritumu veidošanās un pārstrādes ziņā vispār un īpaši attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos ES pastāv krasas atšķirības. Vairākas dalībvalstis ir spējušas nošķirt atkritumu veidošanos no ekonomiskās izaugsmes, ievērojami samazināt uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu un ir jau šobrīd sasniegušas direktīvā nākotnei noteiktos samazināšanas mērķus. Taču citās dalībvalstīs atkritumu veidošanās apjoms strauji palielinās, un joprojām dominē atkritumu apglabāšana poligonos.

| 1.16 | norāda, ka nākotnē visā ES gaidāms, ka samazināsies atkritumu apglabāšanas poligonos nozīmīgums, vismaz attiecībā uz sadzīves atkritumiem. Tomēr, par spīti atkritumu veidošanās novēršanas un otrreizējas pārstrādes iniciatīvām, neizzudīs vajadzība apglabāt nededzināmos atkritumus un atliekvielas, ko nevar izmantot otrreizējai pārstrādei, tāpēc sagaidāms, ka atkritumu apglabāšana poligonos nezaudēs nozīmi atkritumu apglabāšanas sistēmā; |
| --- | --- |

1.16

norāda, ka nākotnē visā ES gaidāms, ka samazināsies atkritumu apglabāšanas poligonos nozīmīgums, vismaz attiecībā uz sadzīves atkritumiem. Tomēr, par spīti atkritumu veidošanās novēršanas un otrreizējas pārstrādes iniciatīvām, neizzudīs vajadzība apglabāt nededzināmos atkritumus un atliekvielas, ko nevar izmantot otrreizējai pārstrādei, tāpēc sagaidāms, ka atkritumu apglabāšana poligonos nezaudēs nozīmi atkritumu apglabāšanas sistēmā;

Īstenošanas galvenās problēmas

| 1.17 | norāda uz šādām pamatproblēmām, ar kurām Direktīvas īstenošanā jāsastopas vietējām un reģionālajām varām:






  a. | Mērķa — samazināt uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu — sasniegšana: reģionālās un vietējās varas, īpaši dalībvalstīs, kurās joprojām nav pieņemta vai tikai nesen pieņemta valsts stratēģija bioatkritumu samazināšanai, šo uzskata par kritisku jautājumu. Tas bieži sasaucas ar attīstīta tirgus trūkumu bioloģiski noārdāmo atkritumu otrreizējai izmantošanai šajās valstīs. Turklāt par problēmu uzskatāms bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanai paredzētu efektīvu līdzekļu trūkums valsts stratēģijās. |
| --- | --- | --- |

1.17

norāda uz šādām pamatproblēmām, ar kurām Direktīvas īstenošanā jāsastopas vietējām un reģionālajām varām:

a.

Mērķa — samazināt uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzumu — sasniegšana: reģionālās un vietējās varas, īpaši dalībvalstīs, kurās joprojām nav pieņemta vai tikai nesen pieņemta valsts stratēģija bioatkritumu samazināšanai, šo uzskata par kritisku jautājumu. Tas bieži sasaucas ar attīstīta tirgus trūkumu bioloģiski noārdāmo atkritumu otrreizējai izmantošanai šajās valstīs. Turklāt par problēmu uzskatāms bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanai paredzētu efektīvu līdzekļu trūkums valsts stratēģijās.

| b. | Poligonu projektēšana, ekspluatācija un aprūpe pēc slēgšanas: vairums varas iestāžu uzskata, ka projektēšana, ekspluatācija un aprūpe pēc slēgšanas vienmēr vai noteiktos gadījumos ir sarežģīta. Aprūpe pēc slēgšanas, šķiet, ir vissarežģītākā. Tehnisko prasību neelastīgums dažkārt rada problēmas, jo nepieļauj speciālu pielāgošanu ģeoloģiskiem apstākļiem, inovatīvu paņēmienu izmantošanu vai zināšanu attīstīšanos. |
| --- | --- |

b.

Poligonu projektēšana, ekspluatācija un aprūpe pēc slēgšanas: vairums varas iestāžu uzskata, ka projektēšana, ekspluatācija un aprūpe pēc slēgšanas vienmēr vai noteiktos gadījumos ir sarežģīta. Aprūpe pēc slēgšanas, šķiet, ir vissarežģītākā. Tehnisko prasību neelastīgums dažkārt rada problēmas, jo nepieļauj speciālu pielāgošanu ģeoloģiskiem apstākļiem, inovatīvu paņēmienu izmantošanu vai zināšanu attīstīšanos.

| c. | Finanšu un cilvēkresursu trūkums: atkritumu apsaimniekošanas politikas grozīšana, apglabāšanas vietā pievēršoties ilgtspējīgāku risinājumu izmantošanai, prasa ievērojamus finanšu un cilvēkresursus. Vairums reģionālo un vietējo varu, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs un konkrēti attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu samazināšanas mērķiem, šo resursu trūkumu uzskata par lielu problēmu. |
| --- | --- |

c.

Finanšu un cilvēkresursu trūkums: atkritumu apsaimniekošanas politikas grozīšana, apglabāšanas vietā pievēršoties ilgtspējīgāku risinājumu izmantošanai, prasa ievērojamus finanšu un cilvēkresursus. Vairums reģionālo un vietējo varu, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs un konkrēti attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu samazināšanas mērķiem, šo resursu trūkumu uzskata par lielu problēmu.

| d. | Sabiedrības neinformētība: daudz reģionālo un vietējo varu neatlaidīgi cenšas paaugstināt sabiedrības informētības līmeni un motivēt pilsoņus un uzņēmumus līdzdarboties dalītas atkritumu vākšanas sistēmās. |
| --- | --- |

d.

Sabiedrības neinformētība: daudz reģionālo un vietējo varu neatlaidīgi cenšas paaugstināt sabiedrības informētības līmeni un motivēt pilsoņus un uzņēmumus līdzdarboties dalītas atkritumu vākšanas sistēmās.

| e. | Procedūru sarežģītība: Atkritumu poligonu direktīvas rezultātā atļauju izsniegšanas procedūras ir kļuvušas sarežģītākas un laikietilpīgākas, sevišķi valstīs, kurās iepriekš nepastāvēja īpaša politika atkritumu apglabāšanai poligonos. |
| --- | --- |

e.

Procedūru sarežģītība: Atkritumu poligonu direktīvas rezultātā atļauju izsniegšanas procedūras ir kļuvušas sarežģītākas un laikietilpīgākas, sevišķi valstīs, kurās iepriekš nepastāvēja īpaša politika atkritumu apglabāšanai poligonos.

| f. | Atkritumu nelikumīga izgāšana: līdz šim atkritumu apglabāšana poligonos ir bijusi ļoti lēts atkritumu apglabāšanas veids. Pieaugot maksai par atkritumu apglabāšanu poligonos, nereti paplašinās atkritumu nelikumīga izgāšana; pret to būtu strikti jāvēršas. |
| --- | --- |

f.

Atkritumu nelikumīga izgāšana: līdz šim atkritumu apglabāšana poligonos ir bijusi ļoti lēts atkritumu apglabāšanas veids. Pieaugot maksai par atkritumu apglabāšanu poligonos, nereti paplašinās atkritumu nelikumīga izgāšana; pret to būtu strikti jāvēršas.

| g. | Atkritumu pārvadāšana: Atkritumu poligonu direktīvas dēļ tiek slēgti daudzi vietējie atkritumu poligoni, un jaunie atkritumu poligoni kalpo plašākām teritorijām. Tādēļ bieži paplašinās atkritumu pārvadāšana, kas rada izmaksas un negatīvi ietekmē vidi. Šī problēma ir īpaši jūtama reti apdzīvotās teritorijās. |
| --- | --- |

g.

Atkritumu pārvadāšana: Atkritumu poligonu direktīvas dēļ tiek slēgti daudzi vietējie atkritumu poligoni, un jaunie atkritumu poligoni kalpo plašākām teritorijām. Tādēļ bieži paplašinās atkritumu pārvadāšana, kas rada izmaksas un negatīvi ietekmē vidi. Šī problēma ir īpaši jūtama reti apdzīvotās teritorijās.

| h. | “Spēles noteikumu”nevienlīdzība: ņemot vērā atšķirīgos direktīvas īstenošanas termiņus, dažādos vides standartus un nevienādās atkritumu apglabāšanas izmaksas, kā arī daļēji atšķirīgās otrreizējas pārstrādes definīcijas, vēl nepastāv vienlīdzīgi “spēles noteikumi” visām dalībvalstīm (reizēm pat vienā dalībvalstī). Tā rezultātā nereti veidojas visai spēcīga finansiāla interese atkritumus eksportēt — legāli vai nelegāli — uz kaimiņvalstīm, tādējādi rīkojoties pretēji tuvuma principam un mērķim atkritumu apglabāšanā sasniegt pašpietiekamību. Turklāt tas veicina atkritumu pārvadāšanu lielos attālumos. |
| --- | --- |

h.

“Spēles noteikumu”nevienlīdzība: ņemot vērā atšķirīgos direktīvas īstenošanas termiņus, dažādos vides standartus un nevienādās atkritumu apglabāšanas izmaksas, kā arī daļēji atšķirīgās otrreizējas pārstrādes definīcijas, vēl nepastāv vienlīdzīgi “spēles noteikumi” visām dalībvalstīm (reizēm pat vienā dalībvalstī). Tā rezultātā nereti veidojas visai spēcīga finansiāla interese atkritumus eksportēt — legāli vai nelegāli — uz kaimiņvalstīm, tādējādi rīkojoties pretēji tuvuma principam un mērķim atkritumu apglabāšanā sasniegt pašpietiekamību. Turklāt tas veicina atkritumu pārvadāšanu lielos attālumos.

| i. | Bažas par pārāk šauru pieeju: pastāv raizes, ka direktīva mudina samazināt vienīgi sadzīves atkritumu daudzumu, bet atstāj novārtā citas atkritumu kategorijas, piemēram, rūpniecības atkritumus, kuru daudzuma samazināšana tāpat ir ļoti svarīga. |
| --- | --- |

i.

Bažas par pārāk šauru pieeju: pastāv raizes, ka direktīva mudina samazināt vienīgi sadzīves atkritumu daudzumu, bet atstāj novārtā citas atkritumu kategorijas, piemēram, rūpniecības atkritumus, kuru daudzuma samazināšana tāpat ir ļoti svarīga.

| j. | Pamatnostādņu trūkums: bioloģiski noārdāmo atkritumu dalītas vākšanas veicināšanu un tirgus attīstīšanu šādu atkritumu atkārtotai izmantošanai var apgrūtināt attiecīgu pamatnostādņu vai norāžu neesamība. |
| --- | --- |

j.

Pamatnostādņu trūkums: bioloģiski noārdāmo atkritumu dalītas vākšanas veicināšanu un tirgus attīstīšanu šādu atkritumu atkārtotai izmantošanai var apgrūtināt attiecīgu pamatnostādņu vai norāžu neesamība.

Izmaksas un ieguvumi

| 1.18 | secina, ka reģionālās un vietējās varas ziņo par direktīvas īstenošanas izraisītu izmaksu pieaugumu atkritumu apglabāšanai poligonos. Tomēr slogs galvenokārt gulstas ne tik daudz uz varām, kā uz poligonu apsaimniekotājiem un pilsoņiem un uzņēmumiem, uz kuriem apsaimniekotāji pārceļ izmaksu pieaugumu; |
| --- | --- |

1.18

secina, ka reģionālās un vietējās varas ziņo par direktīvas īstenošanas izraisītu izmaksu pieaugumu atkritumu apglabāšanai poligonos. Tomēr slogs galvenokārt gulstas ne tik daudz uz varām, kā uz poligonu apsaimniekotājiem un pilsoņiem un uzņēmumiem, uz kuriem apsaimniekotāji pārceļ izmaksu pieaugumu;

| 1.19 | secina, ka tikai neliela daļa vietējo un reģionālo varu saņēmušas jebkādu speciālu finansējumu, lai daļēji vai pilnībā segtu Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanas izmaksas; tām varām, kuras šādu papildu finansējumu saņēmušas, direktīvas īstenošana kopumā šķiet esam vienkāršāka; |
| --- | --- |

1.19

secina, ka tikai neliela daļa vietējo un reģionālo varu saņēmušas jebkādu speciālu finansējumu, lai daļēji vai pilnībā segtu Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanas izmaksas; tām varām, kuras šādu papildu finansējumu saņēmušas, direktīvas īstenošana kopumā šķiet esam vienkāršāka;

| 1.20 | uzsver direktīvas pozitīvo ietekmi uz vidi: lielākā daļa reģionālo un vietējo varu uzskata, ka direktīvas īstenošanai bijusi pozitīva ietekme uz vidi. Šī pozitīvā ietekme, ko radījusi atkritumu apglabāšanas poligonos samazināšana, attiecas uz virszemes ūdeni, pazemes ūdeņiem, augsni, gaisu un cilvēku veselību. Turklāt tā var veicināt arī siltumnīcefekta gāžu apjoma samazināšanu. Varas, kuras novērojušas mazāk pozitīvu ietekmi uz vidi vai tās trūkumu, bieži ir no dalībvalstīm, kurās direktīvai līdzīgi tiesību akti jau bijuši spēkā iepriekš; |
| --- | --- |

1.20

uzsver direktīvas pozitīvo ietekmi uz vidi: lielākā daļa reģionālo un vietējo varu uzskata, ka direktīvas īstenošanai bijusi pozitīva ietekme uz vidi. Šī pozitīvā ietekme, ko radījusi atkritumu apglabāšanas poligonos samazināšana, attiecas uz virszemes ūdeni, pazemes ūdeņiem, augsni, gaisu un cilvēku veselību. Turklāt tā var veicināt arī siltumnīcefekta gāžu apjoma samazināšanu. Varas, kuras novērojušas mazāk pozitīvu ietekmi uz vidi vai tās trūkumu, bieži ir no dalībvalstīm, kurās direktīvai līdzīgi tiesību akti jau bijuši spēkā iepriekš;

| 1.21 | norāda, ka Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanas rezultātā nākotnē sagaidāma poligonu augsnes un pazemes ūdeņu attīrīšanai nepieciešamo izmaksu samazināšanās; |
| --- | --- |

1.21

norāda, ka Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanas rezultātā nākotnē sagaidāma poligonu augsnes un pazemes ūdeņu attīrīšanai nepieciešamo izmaksu samazināšanās;

| 1.22 | uzsver, ka vairākums vietējo un reģionālo varu uzskata, ka Atkritumu poligonu direktīvas īstenošana palīdzējusi veicināt tādu tehnoloģiju izmantošanu atkritumu apglabāšanai poligonos, kuras ir attīstītākas par tām, kas izmantotas pirms direktīvas īstenošanas; tādējādi radušies ieguvumi vides aizsardzības un finansiālā ziņā kā, piemēram, poligonu gāzes rekuperācija enerģijas ražošanai. Tomēr direktīva nepieļauj inovatīvu paņēmienu izmantošanu, un tas izraisa stagnāciju pēc sākotnējiem tehniskajiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

1.22

uzsver, ka vairākums vietējo un reģionālo varu uzskata, ka Atkritumu poligonu direktīvas īstenošana palīdzējusi veicināt tādu tehnoloģiju izmantošanu atkritumu apglabāšanai poligonos, kuras ir attīstītākas par tām, kas izmantotas pirms direktīvas īstenošanas; tādējādi radušies ieguvumi vides aizsardzības un finansiālā ziņā kā, piemēram, poligonu gāzes rekuperācija enerģijas ražošanai. Tomēr direktīva nepieļauj inovatīvu paņēmienu izmantošanu, un tas izraisa stagnāciju pēc sākotnējiem tehniskajiem uzlabojumiem;

| 1.23 | norāda, ka, ja Atkritumu poligonu direktīva veicinātu atkritumu apstrādes sistēmu dažādošanu, tā varētu palīdzēt atkritumu apsaimniekošanas nozarē radīt jaunas darbavietas; |
| --- | --- |

1.23

norāda, ka, ja Atkritumu poligonu direktīva veicinātu atkritumu apstrādes sistēmu dažādošanu, tā varētu palīdzēt atkritumu apsaimniekošanas nozarē radīt jaunas darbavietas;

| 1.24 | piezīmē, ka lielākā daļa reģionālo un vietējo varu apgalvo, ka poligonu apsaimniekotāju iekasēta maksa pilnībā sedz izdevumus atkritumu apglabāšanai poligonos; tādējādi ir izpildītas Atkritumu poligonu direktīvas prasības. Brīdina, ka poligoni, kuros šī prasība nav izpildīta un kuri piedāvā atkritumu apglabāšanu par zemāku samaksu, visticamāk sekmēs atkritumu eksportu. Turklāt zema maksa par atkritumu apglabāšanu poligonos nemudina atkritumus apglabāt ilgtspējīgākā veidā; |
| --- | --- |

1.24

piezīmē, ka lielākā daļa reģionālo un vietējo varu apgalvo, ka poligonu apsaimniekotāju iekasēta maksa pilnībā sedz izdevumus atkritumu apglabāšanai poligonos; tādējādi ir izpildītas Atkritumu poligonu direktīvas prasības. Brīdina, ka poligoni, kuros šī prasība nav izpildīta un kuri piedāvā atkritumu apglabāšanu par zemāku samaksu, visticamāk sekmēs atkritumu eksportu. Turklāt zema maksa par atkritumu apglabāšanu poligonos nemudina atkritumus apglabāt ilgtspējīgākā veidā;

| 1.25 | secina, ka atkritumu (apglabāšanas) tirgus regulēšana ar tādiem finansiāliem veicināšanas pasākumiem kā nodokļi par atkritumu apglabāšanu poligonos vai ar citiem paņēmieniem var stimulēt atkritumu apglabāšanas veida izvēli par labu atkritumu apstrādes alternatīvām; |
| --- | --- |

1.25

secina, ka atkritumu (apglabāšanas) tirgus regulēšana ar tādiem finansiāliem veicināšanas pasākumiem kā nodokļi par atkritumu apglabāšanu poligonos vai ar citiem paņēmieniem var stimulēt atkritumu apglabāšanas veida izvēli par labu atkritumu apstrādes alternatīvām;

| 1.26 | piezīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu ir noteikušas nodokli par atkritumu apglabāšanu poligonos (t.s. poligonu nodokli) un ka nodokļa likme būtiski atšķiras. Neskatoties uz to, vairāk nekā trešdaļa reģionālo un vietējo varu nav noteikušas poligonu nodokli vai citus finanšu instrumentus, lai veicinātu uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanu. Vairumā dalībvalstu, kuras piemēro poligonu nodokli, tas tiek iekasēts vispārējā nodokļu fondā, bet atsevišķos gadījumos — speciālos vides fondos, kuri paredzēti, piemēram, lai veicinātu atkritumu veidošanās novēršanu un finansētu otrreizējās pārstrādes sistēmas; |
| --- | --- |

1.26

piezīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu ir noteikušas nodokli par atkritumu apglabāšanu poligonos (t.s. poligonu nodokli) un ka nodokļa likme būtiski atšķiras. Neskatoties uz to, vairāk nekā trešdaļa reģionālo un vietējo varu nav noteikušas poligonu nodokli vai citus finanšu instrumentus, lai veicinātu uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanu. Vairumā dalībvalstu, kuras piemēro poligonu nodokli, tas tiek iekasēts vispārējā nodokļu fondā, bet atsevišķos gadījumos — speciālos vides fondos, kuri paredzēti, piemēram, lai veicinātu atkritumu veidošanās novēršanu un finansētu otrreizējās pārstrādes sistēmas;

Veiksmes faktori

| 1.27 | secina, ka, lai sekmīgi īstenotu Atkritumu poligonu direktīvu, ir svarīgi šādi veiksmes faktori:






  a. | Proaktīva attieksme: acīmredzams, ka zināmi panākumi, īstenojot Atkritumu poligonu direktīvā iekļautos noteikumus, dažās dalībvalstīs tika gūti jau pagājušās desmitgades pirmajā pusē, ja ne agrāk. Pateicoties šai proaktīvajai attieksmei, daudzas reģionālās un vietējās varas varēja relatīvi viegli izpildīt prasības noteiktajos termiņos pēc direktīvas transponēšanas valsts vai reģionālajos tiesību aktos. |
| --- | --- | --- |

1.27

secina, ka, lai sekmīgi īstenotu Atkritumu poligonu direktīvu, ir svarīgi šādi veiksmes faktori:

a.

Proaktīva attieksme: acīmredzams, ka zināmi panākumi, īstenojot Atkritumu poligonu direktīvā iekļautos noteikumus, dažās dalībvalstīs tika gūti jau pagājušās desmitgades pirmajā pusē, ja ne agrāk. Pateicoties šai proaktīvajai attieksmei, daudzas reģionālās un vietējās varas varēja relatīvi viegli izpildīt prasības noteiktajos termiņos pēc direktīvas transponēšanas valsts vai reģionālajos tiesību aktos.

| b. | Direktīvas īstenošanas skatīšana plašākā kontekstā: direktīvas īstenošanu nedrīkstētu uztvert kā atsevišķu politikas pasākumu. Atkritumu apglabāšana ir materiālo resursu apsaimniekošanas sastāvdaļa, un tā politiskajā līmenī ir jāskata šajā kontekstā. Tāpēc ir svarīgi attīstīt integrētas valsts, reģionālās un vietējās stratēģijas, kuras to saistītu ar citām atkritumu apstrādes sistēmām, bet tāpat arī ar citām politikas jomām kā, piemēram, iepirkumu politiku un efektīvas resursu izmantošanas politiku. |
| --- | --- |

b.

Direktīvas īstenošanas skatīšana plašākā kontekstā: direktīvas īstenošanu nedrīkstētu uztvert kā atsevišķu politikas pasākumu. Atkritumu apglabāšana ir materiālo resursu apsaimniekošanas sastāvdaļa, un tā politiskajā līmenī ir jāskata šajā kontekstā. Tāpēc ir svarīgi attīstīt integrētas valsts, reģionālās un vietējās stratēģijas, kuras to saistītu ar citām atkritumu apstrādes sistēmām, bet tāpat arī ar citām politikas jomām kā, piemēram, iepirkumu politiku un efektīvas resursu izmantošanas politiku.

| c. | Kompetences īstenošanai nepieciešamo līdzekļu piešķiršana reģionālajām un vietējām varām: reģionālajām un vietējām varām jaunu otrreizējās pārstrādes sistēmu un citu alternatīvo apstrādes sistēmu ieviešanai, izpratnes veidošanas kampaņu rīkošanai, poligonu modernizācijai u.c. pasākumiem ir nepieciešamas zināšanas, cilvēkresursi un finanšu līdzekļi. Augstāku varas līmeņu finansējuma tālāka nodošana vai iespēja varām ieviest jaunus fiskālos mehānismus tādēļ bieži ir priekšnoteikums Atkritumu poligonu direktīvas prasību ievērošanai. |
| --- | --- |

c.

Kompetences īstenošanai nepieciešamo līdzekļu piešķiršana reģionālajām un vietējām varām: reģionālajām un vietējām varām jaunu otrreizējās pārstrādes sistēmu un citu alternatīvo apstrādes sistēmu ieviešanai, izpratnes veidošanas kampaņu rīkošanai, poligonu modernizācijai u.c. pasākumiem ir nepieciešamas zināšanas, cilvēkresursi un finanšu līdzekļi. Augstāku varas līmeņu finansējuma tālāka nodošana vai iespēja varām ieviest jaunus fiskālos mehānismus tādēļ bieži ir priekšnoteikums Atkritumu poligonu direktīvas prasību ievērošanai.

| d. | Visu varas līmeņu sadarbība un savstarpēja informācijas apmaiņa: tā kā direktīvas ieviešanu praksē gandrīz visās dalībvalstīs veic dažādos varas līmeņos, šo līmeņu cieša sadarbība ir būtiska veiksmīgai direktīvas īstenošanai. Tajā ietilpst arī zināšanu apmaiņa par to, kā iespējams ievērot jaunos, stingrākos noteikumus par atkritumu poligona būvi, ekspluatāciju, slēgšanu un aprūpi pēc slēgšanas un kā var ieviest alternatīvas apstrādes sistēmas. Turklāt atkritumu apsaimniekošanas politikai nereti jāpārvar kaimiņos esošu pašvaldību un reģionu administratīvās robežas, piemēram, veidojot kopīgas atkritumu apstrādes iekārtas vai otrreizējās pārstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

d.

Visu varas līmeņu sadarbība un savstarpēja informācijas apmaiņa: tā kā direktīvas ieviešanu praksē gandrīz visās dalībvalstīs veic dažādos varas līmeņos, šo līmeņu cieša sadarbība ir būtiska veiksmīgai direktīvas īstenošanai. Tajā ietilpst arī zināšanu apmaiņa par to, kā iespējams ievērot jaunos, stingrākos noteikumus par atkritumu poligona būvi, ekspluatāciju, slēgšanu un aprūpi pēc slēgšanas un kā var ieviest alternatīvas apstrādes sistēmas. Turklāt atkritumu apsaimniekošanas politikai nereti jāpārvar kaimiņos esošu pašvaldību un reģionu administratīvās robežas, piemēram, veidojot kopīgas atkritumu apstrādes iekārtas vai otrreizējās pārstrādes sistēmas.

| e. | Finansiāli stimuli: tā kā uzņēmumi galvenokārt darbojas pēc ekonomikas loģikas, ir svarīgi stimulēt uz poligoniem nogādājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, atkritumu apglabāšanu poligonos padarot dārgāku, piemēram, nosakot poligonu nodokli. |
| --- | --- |

e.

Finansiāli stimuli: tā kā uzņēmumi galvenokārt darbojas pēc ekonomikas loģikas, ir svarīgi stimulēt uz poligoniem nogādājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, atkritumu apglabāšanu poligonos padarot dārgāku, piemēram, nosakot poligonu nodokli.

| f. | Atbalsts alternatīvām: lai novirzītu atkritumu plūsmu no poligoniem, atkritumu turētājiem jāpiedāvā ekonomiski pamatotas alternatīvas atkritumu apstrādei. Tāpēc šādas alternatīvas, ja tās nepastāv vai ir nepietiekamas, būtu jāstimulē. Lai nepalielinātu atkritumu pārvadājumus, būtu jārosina vietējas nozīmes risinājumi, piemēram, kompostēšana mājsaimniecībās vai atkritumu apstrādes iekārtu izmantošana uzņēmumu teritorijās. |
| --- | --- |

f.

Atbalsts alternatīvām: lai novirzītu atkritumu plūsmu no poligoniem, atkritumu turētājiem jāpiedāvā ekonomiski pamatotas alternatīvas atkritumu apstrādei. Tāpēc šādas alternatīvas, ja tās nepastāv vai ir nepietiekamas, būtu jāstimulē. Lai nepalielinātu atkritumu pārvadājumus, būtu jārosina vietējas nozīmes risinājumi, piemēram, kompostēšana mājsaimniecībās vai atkritumu apstrādes iekārtu izmantošana uzņēmumu teritorijās.

| g. | Atkritumu nelikumīgas izgāšanas apkarošana: atkritumu apstrādes izmaksu celšanās var izraisīt plašāku atkritumu nelikumīgas izgāšanas pieaugumu. Novērst un mazināt atkritumu nelikumīgu apglabāšanu var pretpasākumu kopums. Šādu pasākumu īstenošanai, vismaz pārejas periodā, nepieciešami papildu cilvēkresursi. |
| --- | --- |

g.

Atkritumu nelikumīgas izgāšanas apkarošana: atkritumu apstrādes izmaksu celšanās var izraisīt plašāku atkritumu nelikumīgas izgāšanas pieaugumu. Novērst un mazināt atkritumu nelikumīgu apglabāšanu var pretpasākumu kopums. Šādu pasākumu īstenošanai, vismaz pārejas periodā, nepieciešami papildu cilvēkresursi.

| h. | Sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana un ieinteresēto pušu uzklausīšana: pilsoņu un uzņēmumu aktīva dalība ir obligāta, lai panāktu atkritumu veidošanās apjoma un poligonos apglabātā atkritumu apjoma samazinājumu. Tādēļ ir nepieciešamas informācijas kampaņas un ieinteresēto pušu uzklausīšana apvienojumā ar efektīviem infrastruktūras noteikumiem. |
| --- | --- |

h.

Sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana un ieinteresēto pušu uzklausīšana: pilsoņu un uzņēmumu aktīva dalība ir obligāta, lai panāktu atkritumu veidošanās apjoma un poligonos apglabātā atkritumu apjoma samazinājumu. Tādēļ ir nepieciešamas informācijas kampaņas un ieinteresēto pušu uzklausīšana apvienojumā ar efektīviem infrastruktūras noteikumiem.

Paraugprakse

| 1.28 | Uzsver, ka daudzviet ES izmantotā prakse kalpo kā paraugs Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanai. Šī paraugprakse izpaužas kā inovatīvu paņēmienu un politikas pasākumu sekmīgs izmantojums. Šeit pieminēti tikai daži no tiem: |
| --- | --- |

1.28

Uzsver, ka daudzviet ES izmantotā prakse kalpo kā paraugs Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanai. Šī paraugprakse izpaužas kā inovatīvu paņēmienu un politikas pasākumu sekmīgs izmantojums. Šeit pieminēti tikai daži no tiem:

a)   Sabiedrības informētības kampaņa

“Devonas varu partnerība otrreizējai pārstrādei” ieplānoja un visā grāfistē īstenoja 6 mēnešu kampaņu informētības līmeņa paaugstināšanai un izglītošanai par atkritumu apsaimniekošanu. Šī vietējo varu partnerība konkursizsolē no Vides, pārtikas un lauku lietu departamenta (DEFRA) saņēma £ 1 119 000 000 informētības līmeņa paaugstināšanas un analīzes kampaņai par atkritumu apsaimniekošanu.

Kampaņas mērķi bija:

| — | palielināt otrreizēji pārstrādātā materiāla tonnāžu, īpaši paplašinot dalību otrreizējās pārstrādes sistēmās un/ vai paaugstinot savākšanai paredzētā materiāla kvalitāti un kvantitāti, |
| --- | --- |

—

palielināt otrreizēji pārstrādātā materiāla tonnāžu, īpaši paplašinot dalību otrreizējās pārstrādes sistēmās un/ vai paaugstinot savākšanai paredzētā materiāla kvalitāti un kvantitāti,

| — | apkopot informāciju par otrreizējās pārstrādes iekārtu pašreizējo izmantojumu un noskaidrot, kāpēc sabiedrība piedalās/ nepiedalās pieejamajās otrreizējās pārstrādes sistēmās, kā arī mudināt uz šādu dalību, |
| --- | --- |

—

apkopot informāciju par otrreizējās pārstrādes iekārtu pašreizējo izmantojumu un noskaidrot, kāpēc sabiedrība piedalās/ nepiedalās pieejamajās otrreizējās pārstrādes sistēmās, kā arī mudināt uz šādu dalību,

| — | izmantot apkopoto informāciju, lai nodrošinātu nākotnē paredzētās reklāmas efektivitāti sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšanā. |
| --- | --- |

—

izmantot apkopoto informāciju, lai nodrošinātu nākotnē paredzētās reklāmas efektivitāti sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšanā.

Kampaņu veidoja 4 galvenās daļas: atkritumu apsaimniekošanas analīze, dalības apsekošana, informācijas sniegšana “durvju priekšā” un plašsaziņas līdzekļi/ izglītošana.

Kampaņas svarīgākie rezultāti bija:

| — | Iedzīvotājiem ir pozitīva attieksme pret otrreizējo pārstrādi un vēlme tajā iesaistīties. |
| --- | --- |

—

Iedzīvotājiem ir pozitīva attieksme pret otrreizējo pārstrādi un vēlme tajā iesaistīties.

| — | Nepietiekamā līdzdalība ir sekas nevis apātijai, bet galvenokārt praktiskiem iemesliem kā, piemēram, ietvjmalu tvertņu trūkumam, neērtai pārvadāšanai, noliktavu neesamībai. |
| --- | --- |

—

Nepietiekamā līdzdalība ir sekas nevis apātijai, bet galvenokārt praktiskiem iemesliem kā, piemēram, ietvjmalu tvertņu trūkumam, neērtai pārvadāšanai, noliktavu neesamībai.

| — | Otrreizējo pārstrādi, atkritumus savācot ietvjmalu tvertnēs, uzskata par visvēlamāko otrreizējās pārstrādes metodi. |
| --- | --- |

—

Otrreizējo pārstrādi, atkritumus savācot ietvjmalu tvertnēs, uzskata par visvēlamāko otrreizējās pārstrādes metodi.

| — | Otrreizējā pārstrādē, atkritumus savācot ietvjmalu tvertnēs, pagājušajā gadā novērots krass pārstrādātās tonnāžas pieaugums 31 % apjomā. |
| --- | --- |

—

Otrreizējā pārstrādē, atkritumus savācot ietvjmalu tvertnēs, pagājušajā gadā novērots krass pārstrādātās tonnāžas pieaugums 31 % apjomā.

| — | Uz poligoniem vesto atliekvielu atkritumu apjoma pieaugums ir samazināts līdz 0,88 % 2002./2003. gadā; salīdzinājumam, 2001./2002. gadā pieaugums bija 3,3 %. |
| --- | --- |

—

Uz poligoniem vesto atliekvielu atkritumu apjoma pieaugums ir samazināts līdz 0,88 % 2002./2003. gadā; salīdzinājumam, 2001./2002. gadā pieaugums bija 3,3 %.

| — | Sabiedrība vēlas otrreizēji pārstrādāt kartonu un plastmasu un labprāt vēlētos, lai tiktu nodrošināta arī minēto materiālu savākšana ietvjmalu tvertnēs, kur tas vēl nav nodrošināts. |
| --- | --- |

—

Sabiedrība vēlas otrreizēji pārstrādāt kartonu un plastmasu un labprāt vēlētos, lai tiktu nodrošināta arī minēto materiālu savākšana ietvjmalu tvertnēs, kur tas vēl nav nodrošināts.

| — | Reklāma televīzijā ir izrādījusies visefektīvākais informācijas līdzeklis. |
| --- | --- |

—

Reklāma televīzijā ir izrādījusies visefektīvākais informācijas līdzeklis.

b)   Atkritumu nelikumīgas izgāšanas apkarošana

Pezinokas pilsētā Slovākijā pašvaldības atkritumu poligona slēgšana un maksas palielināšana par atkritumu apglabāšanu poligonā veicināja atkritumu nelikumīgu izgāšanu.

Tāpēc veikti šādi pasākumi:

| — | sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana, lai pārvarētu informācijas trūkumu, |
| --- | --- |

—

sabiedrības informētības līmeņa paaugstināšana, lai pārvarētu informācijas trūkumu,

| — | vides izglītības uzlabošana skolās, |
| --- | --- |

—

vides izglītības uzlabošana skolās,

| — | vides policijas izveidošana un rūpīgai uzraudzība, kā cilvēki rīkojas ar saviem atkritumiem, |
| --- | --- |

—

vides policijas izveidošana un rūpīgai uzraudzība, kā cilvēki rīkojas ar saviem atkritumiem,

| — | plašāku pilnvaru piešķiršana valsts struktūrām, lai sodītu atkritumu apsaimniekošanu regulējošo tiesību aktu pārkāpējus, |
| --- | --- |

—

plašāku pilnvaru piešķiršana valsts struktūrām, lai sodītu atkritumu apsaimniekošanu regulējošo tiesību aktu pārkāpējus,

| — | indivīdiem un uzņēmumiem piemērojamo sodu paaugstināšana, sodīšanas kārtības vienkāršošana, |
| --- | --- |

—

indivīdiem un uzņēmumiem piemērojamo sodu paaugstināšana, sodīšanas kārtības vienkāršošana,

| — | melno metālu metāllūžņu savākšanas punktu izvietošana poligonu tuvumā, lai samazinātu poligonos apglabāto atkritumu apjomu, |
| --- | --- |

—

melno metālu metāllūžņu savākšanas punktu izvietošana poligonu tuvumā, lai samazinātu poligonos apglabāto atkritumu apjomu,

| — | PET presēšanas ierīču (kompaktoru) izvietošana to veikalu tuvumā, kuros pārdod PET iepakotas preces, |
| --- | --- |

—

PET presēšanas ierīču (kompaktoru) izvietošana to veikalu tuvumā, kuros pārdod PET iepakotas preces,

| — | iedzīvotāju apmācība par atkritumu kompostēšanu mājsaimniecībās, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju apmācība par atkritumu kompostēšanu mājsaimniecībās,

| — | sadarbība ar sākumskolām, lai organizētu kompozītmateriālu iepakojuma savākšanu, |
| --- | --- |

—

sadarbība ar sākumskolām, lai organizētu kompozītmateriālu iepakojuma savākšanu,

| — | samaksas nodrošināšana par stikla atkritumiem, |
| --- | --- |

—

samaksas nodrošināšana par stikla atkritumiem,

| — | nodevu paaugstināšana par sadzīves atkritumiem, |
| --- | --- |

—

nodevu paaugstināšana par sadzīves atkritumiem,

| — | nodevu samazināšana par šķirotiem atkritumiem. |
| --- | --- |

—

nodevu samazināšana par šķirotiem atkritumiem.

c)   Atkritumu veidošanās novēršanas un to daudzuma samazināšanas projektu finansēšanas pārņemšana

Itālijas reģions Marke, 2. mērķa teritorija, izmantojis ES struktūrfondu finansējumu, lai īstenotu stratēģiju sadzīves atkritumu veidošanās novēršanai un to daudzuma samazināšanai. Šo stratēģiju praktiski īstenoja, galvenokārt pateicoties vietējā līmeņa finansējuma projektiem. Tā kā tika novērota augsta pašvaldību dalība un provizoriskie rezultāti bija labi, reģionā tika nolemts pēc ES finansējuma izbeigšanās turpināt šādu finansējuma modeli.

d)   Ainavas veidošana slēgto poligonu teritorijās

Nīderlandes samērā līdzenajā lauku ainavā izceļas ap 30 līdz 45 metrus augstie poligoni. Estētisku mērķu labad īpaša uzmanība tiek pievērsta ainavas veidošanai poligonu teritorijās. Turklāt, tā kā laukos pieejamā platība ir ierobežota un tāpēc dārga, poligoni pēc slēgšanas nereti tiek izmantoti sporta un atpūtas mērķiem. Šī iemesla dēļ un arī, lai celtu poligonu teritoriju pieņemamību sabiedrībai, bieži poligonu slēgšanai sekojošajā aprūpes fāzē tiek veikti atjaunošanas darbi.

Tam kā piemērs kalpo kādreizējā poligona teritorija
  Spaarnwoude
  apkārtnē. Pēc slēgšanas šis poligons tika pārveidots par sporta un atpūtas zonu, kurā atrodas šādi objekti:

| — | zāle slēpošanai telpās, |
| --- | --- |

—

zāle slēpošanai telpās,

| — | kalnu kāpšanas siena, |
| --- | --- |

—

kalnu kāpšanas siena,

| — | teritorija tūrisma pārgājieniem, |
| --- | --- |

—

teritorija tūrisma pārgājieniem,

| — | kalnu riteņbraukšanas trase, |
| --- | --- |

—

kalnu riteņbraukšanas trase,

| — | kamaniņbraukšanas rampa. |
| --- | --- |

—

kamaniņbraukšanas rampa.

Bez tam teritorija tika apstādīta ar kokiem un krūmiem, lai labāk iekļautos apkārtnē.

2.   Ieteikumi

Reģionu komiteja:

| 2.1 | iesaka Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varām aktīvi izplatīt informāciju par minētajiem veiksmes faktoriem, lai atbalstītu to sekmīgāku īstenošanu, |
| --- | --- |

2.1

iesaka Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varām aktīvi izplatīt informāciju par minētajiem veiksmes faktoriem, lai atbalstītu to sekmīgāku īstenošanu,

| 2.2 | ierosina izveidot ekspertu centru, kurā valstu, reģionālās un vietējās varas, poligonu apsaimniekotāji, NVO un citas ieinteresētās puses var vērsties pēc informācijas, pēc padomiem attiecībā uz konkrētām (tehniska un organizatoriska rakstura) problēmām, savstarpēji apmainīties ar veiksmīgākajiem praktiskajiem risinājumiem un kuram varētu uzticēt pienākumu veicināt šajā ziņojumā sniegto ieteikumu praktisku ieviešanu. Priekšroka būtu dodama šā ekspertu centra iekļaušanai kādā jau eksistējošā organizācijā. |
| --- | --- |

2.2

ierosina izveidot ekspertu centru, kurā valstu, reģionālās un vietējās varas, poligonu apsaimniekotāji, NVO un citas ieinteresētās puses var vērsties pēc informācijas, pēc padomiem attiecībā uz konkrētām (tehniska un organizatoriska rakstura) problēmām, savstarpēji apmainīties ar veiksmīgākajiem praktiskajiem risinājumiem un kuram varētu uzticēt pienākumu veicināt šajā ziņojumā sniegto ieteikumu praktisku ieviešanu. Priekšroka būtu dodama šā ekspertu centra iekļaušanai kādā jau eksistējošā organizācijā.

| 2.3 | iesaka periodiski pārskatīt inovatīvos paņēmienus un zināšanu attīstīšanos un par to sniegt informāciju ieinteresētajām pusēm, |
| --- | --- |

2.3

iesaka periodiski pārskatīt inovatīvos paņēmienus un zināšanu attīstīšanos un par to sniegt informāciju ieinteresētajām pusēm,

| 2.4 | iesaka labāk integrēt Atkritumu poligonu direktīvu ES atkritumu apsaimniekošanas politikā un veicināt tās integrētu, nevis sektorālu īstenošanu, |
| --- | --- |

2.4

iesaka labāk integrēt Atkritumu poligonu direktīvu ES atkritumu apsaimniekošanas politikā un veicināt tās integrētu, nevis sektorālu īstenošanu,

| 2.5 | aicina Komisiju, jo īpaši izmantojot gaidāmo atkritumu veidošanās novēršanas un otrreizējas pārstrādes stratēģiju, veicināt otrreizējās pārstrādes iniciatīvu tālāku izstrādi un, ja tas ir lietderīgi, veikt atbalsta pasākumus, sevišķi mazās dalībvalstīs, kurās ir grūtāk veidot nepieciešamos apjomradītos ietaupījumus, |
| --- | --- |

2.5

aicina Komisiju, jo īpaši izmantojot gaidāmo atkritumu veidošanās novēršanas un otrreizējas pārstrādes stratēģiju, veicināt otrreizējās pārstrādes iniciatīvu tālāku izstrādi un, ja tas ir lietderīgi, veikt atbalsta pasākumus, sevišķi mazās dalībvalstīs, kurās ir grūtāk veidot nepieciešamos apjomradītos ietaupījumus,

| 2.6 | aicina Komisiju pielikt pūles, lai novērstu “atkritumu tūrisma” tendences, kuras rada dalībvalstu atšķirīgie vides standarti atkritumu apstrādei/ apglabāšanai, un lai paātrinātu jomu regulējošo noteikumu izlīdzināšanu, |
| --- | --- |

2.6

aicina Komisiju pielikt pūles, lai novērstu “atkritumu tūrisma” tendences, kuras rada dalībvalstu atšķirīgie vides standarti atkritumu apstrādei/ apglabāšanai, un lai paātrinātu jomu regulējošo noteikumu izlīdzināšanu,

| 2.7 | pauž nepieciešamību pēc labākas par poligonu nodokļiem atbildīgo valsts varu darbības koordinācijas. Saprotams, ņemot vērā ievērojamo politisko jutīgumu nodokļu jomā, tas obligāti nenozīmētu vienota poligonu nodokļa noteikšanu Kopienas līmenī, |
| --- | --- |

2.7

pauž nepieciešamību pēc labākas par poligonu nodokļiem atbildīgo valsts varu darbības koordinācijas. Saprotams, ņemot vērā ievērojamo politisko jutīgumu nodokļu jomā, tas obligāti nenozīmētu vienota poligonu nodokļa noteikšanu Kopienas līmenī,

| 2.8 | iesaka Komisijai rūpīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu, veicot pētījumus un citus priekšdarbus, lai palīdzētu valstu, reģionālajām un vietējām varām izpildīt direktīvas prasības un novērstu pārkāpumu tiesvedību. Tas nozīmē arī pietiekamu cilvēkresursu piešķiršanu šī uzdevuma izpildei, |
| --- | --- |

2.8

iesaka Komisijai rūpīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu, veicot pētījumus un citus priekšdarbus, lai palīdzētu valstu, reģionālajām un vietējām varām izpildīt direktīvas prasības un novērstu pārkāpumu tiesvedību. Tas nozīmē arī pietiekamu cilvēkresursu piešķiršanu šī uzdevuma izpildei,

| 2.9 | aicina Komisiju pārbaudīt, vai uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšana ir likusi pievērsties pasākumiem, kuri ir efektīvāki, samazinot ietekmi uz vidi, |
| --- | --- |

2.9

aicina Komisiju pārbaudīt, vai uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšana ir likusi pievērsties pasākumiem, kuri ir efektīvāki, samazinot ietekmi uz vidi,

| 2.10 | aicina Komisiju, pārskatot Atkritumu poligonu direktīvu, pieļaut lielāku elastību attiecībā uz:






  — | poligonu projektēšanas un būves prasībām, lai tās būtu iespējams piemērot vietējiem ģeoloģiskajiem apstākļiem. To iespējams panākt, direktīvā iestrādājot uz mērķi vērstu definīciju (minimālo obligāto aizsardzības līmeni), nevis līdzekļus šī mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- | --- |

2.10

aicina Komisiju, pārskatot Atkritumu poligonu direktīvu, pieļaut lielāku elastību attiecībā uz:

—

poligonu projektēšanas un būves prasībām, lai tās būtu iespējams piemērot vietējiem ģeoloģiskajiem apstākļiem. To iespējams panākt, direktīvā iestrādājot uz mērķi vērstu definīciju (minimālo obligāto aizsardzības līmeni), nevis līdzekļus šī mērķa sasniegšanai,

| — | inovatīviem paņēmieniem, lai pārvarētu stagnāciju, kad nav iespējams likt lietā jaunus sasniegumus, |
| --- | --- |

—

inovatīviem paņēmieniem, lai pārvarētu stagnāciju, kad nav iespējams likt lietā jaunus sasniegumus,

| 2.11 | aicina Komisiju, formulējot Eiropas atkritumu apsaimniekošanas nākotnes politiku kopumā un konkrēti politiku par atkritumu apglabāšanu poligonos, ietvert arī reģionālo un vietējo dimensiju, |
| --- | --- |

2.11

aicina Komisiju, formulējot Eiropas atkritumu apsaimniekošanas nākotnes politiku kopumā un konkrēti politiku par atkritumu apglabāšanu poligonos, ietvert arī reģionālo un vietējo dimensiju,

| 2.12 | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to valsts stratēģijas uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanai paredz ne tikai atkritumu plūsmas novirzīšanu no poligoniem uz sadedzināšanas iekārtām, bet arī pasākumus, kuri ir efektīvāki ietekmes uz vidi samazināšanā, |
| --- | --- |

2.12

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to valsts stratēģijas uz poligoniem nogādājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzuma samazināšanai paredz ne tikai atkritumu plūsmas novirzīšanu no poligoniem uz sadedzināšanas iekārtām, bet arī pasākumus, kuri ir efektīvāki ietekmes uz vidi samazināšanā,

| 2.13 | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka reģionālās un vietējās varas tiek pilnībā iesaistītas ES tiesību aktu transponēšanas pasākumos, jo uz tām tāpat kā Atkritumu poligonu direktīvas gadījumā gulstas to praktiskās īstenošanas galvenais slogs, |
| --- | --- |

2.13

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka reģionālās un vietējās varas tiek pilnībā iesaistītas ES tiesību aktu transponēšanas pasākumos, jo uz tām tāpat kā Atkritumu poligonu direktīvas gadījumā gulstas to praktiskās īstenošanas galvenais slogs,

| 2.14 | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka līdz ar kompetences nodošanu reģionālajām un vietējām varām to rīcībā tiks nodoti arī attiecīgi resursi, |
| --- | --- |

2.14

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka līdz ar kompetences nodošanu reģionālajām un vietējām varām to rīcībā tiks nodoti arī attiecīgi resursi,

| 2.15 | aicina dalībvalstis veicināt visu varas līmeņu ciešu sadarbību ātrai direktīvas īstenošanai, |
| --- | --- |

2.15

aicina dalībvalstis veicināt visu varas līmeņu ciešu sadarbību ātrai direktīvas īstenošanai,

| 2.16 | aicina reģionālās un vietējās varas lēmumu pieņemšanā par atkritumu poligoniem un par atkritumu apsaimniekošanas politiku kopumā pilnībā iesaistīt visas ieinteresētās puses, |
| --- | --- |

2.16

aicina reģionālās un vietējās varas lēmumu pieņemšanā par atkritumu poligoniem un par atkritumu apsaimniekošanas politiku kopumā pilnībā iesaistīt visas ieinteresētās puses,

| 2.17 | piedāvā uzņemties nozīmīgu partnera lomu konsultācijās, kurām būtu jānotiek, izstrādājot Atkritumu poligonu direktīvu un atkritumu apsaimniekošanas politiku kopumā. |
| --- | --- |

2.17

piedāvā uzņemties nozīmīgu partnera lomu konsultācijās, kurām būtu jānotiek, izstrādājot Atkritumu poligonu direktīvu un atkritumu apsaimniekošanas politiku kopumā.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 73; 2004. gada 23. marts, 63. lpp.

1

(2)  Pētījums ar apsekojuma rezultātiem tiks publicēts 2005. gada beigās. Apsekojumā, kurš noritēja 2005. gada jūnijā/ jūlijā, piedalījās gandrīz 200 reģionālās varas iestādes no 23 dalībvalstīm. Sīkāka informācija par apsekojuma rezultātiem ir atrodama pielikumā (tikai angļu valodā).

2

(3)  “Vecajām” dalībvalstīm — 2003. gada 16. jūlijs, “jaunajām” dalībvalstīm — 2004. gada 1. maijs.

3

---